Førsteutkast til

arbeidsprogram for

Miljøpartiet De Grønne

2025-2029

INNHOLD

1. VÅR LEVENDE JORD

KLIMA

NATUREN PÅ LAND

HAVET

NATUR OG AREALFORVALTNING

MILJØGIFTER

FORURENSING

PLAST

ANNET AVFALL

DYREVERN OG DYREVELFERD

ENERGI

FRIHET FRA OVERFORBRUKET

2. LIVSKRAFTIGE LOKALSAMFUNN

LOKALT SELVSTYRE

LEVENDE, GRØNNE DISTRIKTER

VENNLIGE, FRODIGE OG OPPFINNSOMME BYER

SIVILSAMFUNN OG FRIVILLIGHET

FRILUFTSLIV

KUNST OG KULTUR

KULTURARV

IDRETT OG FYSISK AKTIVITET

3. VELFERD HELE LIVET

3.1 OPPVEKST OG KUNNSKAP

EN GOD BARNDOM

BARNEVERN OG FAMILIEVERN

BARNEHAGE

GRUNNSKOLE

VIDEREGÅENDE OPPLÆRING

HØYERE UTDANNING OG STUDENTER

3.2 VELFERD, ARBEID OG LIVSKVALITET

SOSIAL RETTFERDIGHET OG KAMP MOT FATTIGDOM

FOREBYGGE UNGT UTENFORSKAP

BOLIGPOLITIKK

ARBEIDSLIV OG ARBEIDSVILKÅR

SENIORPOLITIKK

3.3 HELSE OG OMSORG

FOLKEHELSE

NÆRE HELSETJENESTER

SPESIALISTHELSETJENESTEN

PSYKISK HELSE

RUSPOLITIKK

4. VERDISKAPING SOM VARER

GRØNN STYRING AV ØKONOMIEN

PERSONSKATT OG AVGIFTER

NÆRINGSPOLITIKK OG SKATT PÅ SELSKAPER

FRA OLJEAVHENGIGHET TIL GRØNT MANGFOLD

GRÜNDERE OG SMÅBEDRIFTER

FRA SLØSESAMFUNN TIL SIRKULÆRØKONOMI

OFFENTLIGE INNKJØP SOM FREMMER INNOVASJON

FORSKNING

JORDBRUK

MATSYSTEMET

SKOGBRUK

FISKERI

OPPDRETT OG HAVBRUK

5. DEMOKRATIET FOR ALLE

DEMOKRATI

MEDIER OG OFFENTLIGHET

RETTSSTAT OG MENNESKERETTIGHETER

TRYGGHET FRA DISKRIMINERING

LIKESTILLING OG SELVBESTEMMELSE

VOLD I NÆRE RELASJONER

KRIMINALOMSORG OG STRAFFERETT

INTEGRERING OG INKLUDERING

DIGITALISERING OG KUNSTIG INTELLIGENS

URFOLK OG NASJONALE MINORITETER

RELIGION OG LIVSSYN

SPRÅK

6. MOBILITET I HELE LANDET

GRØNNE VERKTØY I SAMFERDSEL

SYKKEL OG GANGE

KOLLEKTIVTILBUD SOM RYGGRAD I PERSONTRANSPORT OVER HELE LANDET

TOG

VEITRAFIKK

SJØTRANSPORT

LUFTFART

VARETRANSPORT

BÆREKRAFTIG REKREASJON OG REISELIV

7. EN TRYGGERE VERDEN

BEREDSKAP

INTERNASJONALT SAMARBEID FOR FRED

ASYL- OG FLYKTNINGPOLITIKK

FORSVAR

NORGE I NORD

EUROPAPOLITIKK

OLJEFONDET

INTERNASJONAL HANDEL OG ØKONOMI

UTVIKLINGSSAMARBEID, NØDHJELP OG HUMANITÆR BISTAND

KLIMA- OG NATURBISTAND

1. VÅR LEVENDE JORD

VISJON

I 2045 har vi skapt et samfunn som skaper velferd for alle mennesker, uten å ødelegge livsgrunnlaget vårt. Vi beskytter og restaurerer natur, begrenser utslipp av klimagasser og annen forurensning, og har en solidarisk forvaltning av ressursene på planeten. Samtidig har vi blitt rikere på tid og opplevelser. Samfunnsutvikling måles ikke lenger bare i økonomisk vekst og BNP, men i bærekraft og livskvalitet. En innovativ og inkluderende sirkulærøkonomi gir folk frihet og velferd, og utvikler samfunnet fremover. Vi eier ting med høy kvalitet som varer, vi deler mer, sløser mindre.

Nye, forbedrede tjenester gjør det attraktivt for langt flere å ha tilgang til lån og leie av bil og hytte, fremfor å eie hver sin. Hverdagslige valg, som hva vi skal ha til middag og hvordan vi skal komme oss til jobben, etterlater seg ikke lenger arr på jorden, men nærer den. At vi ikke går på

kompromiss med klima og natur, gjør at vi skaper verdier og velferd som varer. Det er mer natur rundt oss.

Naturtapet er reversert, og vi har sammenhengende, intakt og artsrik natur, rundt oss i både byer, bygder, og villmark. Vi bygger ikke lenger motorveier eller store kjøpesentre utenfor bysentrum, og vi har forvandlet flere klossete næringsparker til steder som kommer lokalmiljøet og naturen til gode. Alle har tilgang til trygg, komfortabel og effektiv kollektivtransport, uavhengig av bosted eller økonomi. Ti-minutters-byen og bygdesentre er realisert, med nærhet til skole, arbeid og tjenester man har bruk for.

Vi bygger ikke flere hytter på fjellet eller i strandsonen, men har gjort det enklere og billigere å

nyte fellesløsninger som hotell og fjellstuer, DNT-hytter og deling av hyttene som allerede er bygget. Slik har et bredere lag av befolkningen tilgang til naturen og friluftsliv. Tenåringer kan få

sin første sprellende villaks på kroken og bestemor kan fortsatt peke på rypa i fjellet. Lovverket sikrer absolutte krav for vern av naturen, slik at naturen vinner også i møte med andre offentlige og private interesser.

Klimaendringene er i ferd med å stabilisere seg under 2 grader. Vi har kuttet alle innenlands CO2-utslipp, utenom jordbrukssektoren, og eksporterer heller ikke klimautslipp gjennom salg av olje og gass. Internasjonalt har Norge vist vei gjennom å kanalisere kraft, kapital og kompetanse inn i næringer som både øker vår livskvalitet, kutter utslipp og styrker naturen.

De som har bakgrunn fra olja har fått viktige roller innen innovasjon og utvikling av andre næringer. Omstillingen har styrket vår posisjon som handelspartner og samarbeidspart for deling av kompetanse. Gjennom målrettet satsing på eksport av produkter og politiske løsninger som gjør verden til et bedre sted, bidrar vi til massive klimakutt globalt. Dette er også

et viktig bidrag til langsiktig fred i verden.

Frigjort fra tidspresset, naturødeleggelsene og forbruket, som en gang dominerte hverdagen, har vi mer tid til å skape livene vi ønsker og ta vare på hverandre.

Dette er en arv vi er stolt av å gi videre til våre barn.

Naturen og miljøet er grunnlaget for alt

Naturen er grunnlaget for gode samfunn; materiell trygghet og velferd, god helse og høy livskvalitet. Naturen er dessuten klodens karbonlager og umistelig for mange flere arter enn oss mennesker, med verdi langt utover de tjenester den gir oss. Natur og dyreliv påvirkes mer enn noensinne av menneskelig aktivitet. Alle økosystemer og naturtyper, til lands og til havs, må

forvaltes i tråd med den globale naturavtalen, og mye ødelagt natur må restaureres.

En grunnleggende endring av norsk naturforvaltning er nødvendig. Naturvern kan ikke lenger være bevaring av småflekker i et stadig mer ødelagt naturlandskap.

Plast og miljøgifter spres i dag over hele jordkloden, til jord, vann og mat. For mange av stoffene har vi begrensede kunnskaper om langtidsvirkningene på menneskers helse, men vi vet likevel at barn er spesielt sårbare. Føre-var-prinsippet må legges til grunn både når det gjelder produksjon, bruk og opprydding av stoffer vi vet er skadelige, og nye stoffer med ukjent effekt på mennesker og natur. I en kyst- og havnasjon som Norge må kampen mot marin forsøpling stå sentralt. Dagens bruk- og kast-økonomi må erstattes med en sirkulærøkonomi der ressurser gjenbrukes og gjenvinnes, slik at mengden avfall reduseres kraftig.

Klimaendringene må stanses

Klimaet på jordkloden endres raskt, og effekten av våre historiske klimagassutslipp merkes allerede; bønder mister avlinger, vi opplever flom og jordras flere steder i Norge, isbreene våre smelter og i Europa er ekstreme temperaturer sommerstid blitt normalt. Mange arter sliter med å tilpasse seg og må enten flytte til nye områder, eller risikere utrydning, og hele økosystemer -

som den arktiske polarfronten og høyfjellsnaturen i Norge - er i massiv endring.

Manglende handling og svak klimapolitikk fra både røde og blå regjeringer fortsetter å gi grobunn for klimaskepsis, og lar selskaper med høye utslipp slippe unna ansvar. I stedet legges ansvaret for å få ned utslippene på hver enkelt av oss, selv om det er de store oljeselskapene som står for både størst andel og størst økning i norske klimagassutslipp siden 1990.

Norsk klimapolitikk bør baseres på følgende prinsipper:

1. Den skal være kunnskapsbasert og i tråd med våre internasjonale forpliktelser.

1. Norge skal kutte vår rettferdige andel av egne utslipp.

2. Vi skal bruke mer av vår rikdom til omstilling globalt.

3. De som forbruker og slipper ut mest i Norge skal redusere mest av sine utslipp. En aktiv og omfordelende politikk er viktig for rettferdig klimaomstilling.

4. Kutt i klimagassutslipp skal gjennomføres uten tap av verdifull natur og uten brudd på

menneskerettighetene.

Energien må komme uten utslipp og fordeles rettferdig Å omstille Norge til et lavutslippssamfunn vil kreve økt fornybar energiproduksjon. Klimakrisen kan likevel ikke løses ved å gå på akkord med naturverdier, friluftsliv og lokalsamfunn. Derfor må

vi alltid starte med å redusere energiforbruket, gjennom å være kritisk til prosjekter som ønsker å bruke strøm, og gjennom å legge til rette for redusert forbruk i næringsliv og husholdninger.

Dernest må vi utnytte arealer vi allerede har tatt i bruk til energiproduksjon, med blant annet solceller på tak og nærvind på grå arealer. Med disse prinsippene opprettholder vi kraftoverskudd, og samtidig vinner både klimaet og naturen.

Ettersom energi er en knapp ressurs, må vi prioritere bruken av den bedre. Vi må slutte med sløsing med energi på tiltak som kryptoutvinning og hyttebyer, og i stedet bruke strøm slik at vi

får redusert klimagassutslippene, minimert naturinngrep, og økt lokal verdiskaping og beredskap.

D07: (Jonas, Christine) Stryke “Ettersom energi er en knapp ressurs, må vi prioritere bruken av den bedre. Vi må slutte med sløsing med energi på tiltak som kryptoutvinning og hyttebyer, og i stedet bruke strøm slik at vi får redusert klimagassutslippene, minimert naturinngrep, og økt lokal verdiskaping og beredskap.”

All energiproduksjon har konsekvenser for natur. Dette gjelder vindkraft på land, men også

vannkraft, solparker og havvind. Hensynet til natur og de som bruker naturområder fra før skal bli prioritert høyt. Strømnettet bør også avlastes ved å ta i bruk overskuddsvarme, fjernvarme og biogass i mye større grad enn i dag.

Med økt etterspørsel etter fornybar energi i Norge og i Europa, og med mer variabel produksjon fra sol og vind, må vi forvente at strømprisene i perioder vil bli høye. I slike perioder bør alle som bor i samme prisområde få sin andel av statens ekstra inntekter utbetalt direkte. Dermed vil man fortsatt spare penger på å redusere forbruk, og unngå at de som har minst får en urettferdig belastning.

DYREVERN OG DYREVELFERD

Menneskene deler jorda med et mangfold av ulike livsformer som har iboende verdi. Ville dyrs leveområder må bevares og restaureres og produksjonsdyr og kjæledyr må behandles godt. I dag lever flere hundre millioner dyr i oppdrettsmerder, haller og fjøs, og som kjæledyr, forsøksdyr og sportsdyr. Dyr som holdes i fangenskap av mennesker skal ha mulighet til å

utfolde sin naturlige atferd, inkludert hvile, bevegelse og stimulerende aktiviteter, å være utendørs og få dekket både sosiale- og næringsbehov.

Et landbruk hvor bonden ikke lenger er presset til å produsere mest mulig, raskest mulig og billigst mulig, gir mer rom for dyrevelferd, sunnhet og kvalitet. Landbrukspolitikken er viktig for å heve mange dyrs status og livsvilkår i Norge. Matproduksjonen og tilskuddene må innrettes slik at det lønner seg at dyr har det bra. Dette har vi skrevet mer om i landbrukskapittelet.

LIVSKVALITET

Alle skal få finne sin glede og mening i livet, men for mange strekker ikke tiden til. Så lenge man har nok materielle goder, er det relasjoner, mening og frihet de fleste ønsker seg. Det kan vi få

til uten å overbelaste naturen slik vi gjør i dag.

I stedet for å legge opp til at folk skal jobbe stadig mer for å kjøpe stadig flere ting, må det bli enklere å velge mer fritid fremfor høyere lønn. Da kan vi redusere forbruksveksten og tidsklemma, samtidig som vi skaper et mer inkluderende samfunn med bedre tid til barn, familie, venner, kultur- og naturopplevelser, demokratisk engasjement og frivillighet.

VÅRE LØSNINGER

KLIMA

Norges mål og tiltak

De Grønne vil:

1. At norsk klimapolitikk i praksis fører til at Norge leverer på sine internasjonale forpliktelser, inkludert Parisavtalen.

2. Alltid legge føre-var-prinsippet og mest mulig oppdatert kunnskap til grunn når vi utarbeider politikk og gjennomfører klimatiltak.

3. Årlig lage et nasjonalt klimabudsjett og legge frem et nasjonalt klimaregnskap, og pålegge kommuner og fylker å gjøre det samme.

4. Prioritere varige nullutslippsløsninger foran kortsiktige tiltak og ineffektive løsninger.

5. At Norge skal melde inn til FN som mål å kutte 80% av våre territorielle utslipp innen 2035, sammenlignet med 1990. Målet skal nås uten at handel med internasjonale klimakvoter eller beregnet økt opptak av karbon i skog og natur regnes med.

6. Sette CO2-avgiften på et nivå i tråd med norske klimamål, slik at utslippskutt lønner seg like mye uansett hvor kuttet skjer. Inntektene fra økt CO2-avgift skal gå tilbake til innbyggerne i form av direkte kontantutbetalinger.

Globale klimakutt

7. Bidra til globale klimakutt gjennom å inngå strategiske avtaler med land som trenger finansiering for å fase ut kull og finansiering av utbygging av nullutslippsløsninger, uten at det bryter med menneskerettighetene.

8. Styrke garantiordningen for investeringer i fornybar energi i utviklingsland hos Norad, og arbeide for at Norfund i større grad er tilbyder av småskala lån til utvikling av fornybar energi i utviklingsland.

9. At klimaavtrykket av vår import og eksport skal reduseres kraftig i tråd med Parisavtalen, gjennom blant annet innføring av klimatoll i samarbeid med EU for import, og utfasing av produksjon av olje og gass for eksport.

Sektorvise tiltak

10. Olje og gass (11,5 mill tonn CO2e i 2023): utarbeide en plan for sluttfasen av norsk olje som prioriterer utslippskutt og bruker kraft fra land på bærekraftig industri fremfor å

pumpe opp mer olje og gass. (se eget kapittel)

11. Industri og bergverk (10,9 mill tonn CO2e i 2023): gjennomføre en storskala satsing på

klimakutt og karbonfangst, gjennom statlige partnerskap med industrien og ulike finansielle virkemidler.

12. Veitrafikk (8 mill tonn CO2e i 2023): sikre at tilnærmet all veitrafikk er nullutslipp innen 2030.

13. Luftfart, sjøfart, anleggsmaskiner m.m. (7,7 mill tonn CO2e i 2023): etablere næringsfond for utslippsfrie skip og tungtransport og satse på elektrifisering av båtruter og anleggsmaskiner, og de korteste flyrutene.

14. Jordbruk(4,5 mill tonn CO2e i 2023): bidra til at bonden kan gjøre effektive klimakutt uten tap av inntekter, og uten at det går ut over våre mål for matforsyningen.

15. Andre kilder, energiforsyning og oppvarming (4,1 mill tonn CO2e i 2023): tette utslipp fra avfallsdeponi og sikre CO2-fangst på alle større forbrenningsanlegg i Norge.

NATUREN PÅ LAND

De Grønne vil:

1. Sikre varig vern av områder for friluftsliv og naturopplevelser der folk bor, gjennom en nærnaturlov.

2. Sikre at nasjonale villreinområder, myr og våtmarksområder, gammelskog og andre spesielt verdifulle naturtyper ikke bygges ned eller på andre måter forringes.

3. Stanse og reversere nedbyggingen av strandsonen. Sikre at allemannsretten blir etterfulgt, og at kommunene håndhever lovverket.

4. Stanse alle nye firefelts- motorveiprosjekter, og sikre at eventuelle inngrep i naturen i Lågendeltaet og våtmarksområdene ved Tyrifjorden blir reversert.

5. Kun tillate nye fritidsboliger og ny infrastruktur til fritidsboliger innenfor allerede utbygde områder.

6. Verne all gjenværende ur- og naturskog, dvs. skog der det ikke har vært flatehogd etter 1940.

7. Etablere nye nasjonalparker og verneområder, blant annet Søre Bjørnafjorden og Preikestolen nasjonalpark, samt utvide Jotunheimen nasjonalpark.

8. Regulere ferdsel til særlig utsatte naturområder, som har blitt destinasjoner for masseturisme, slik at naturverdiene og besøkendes sikkerhet ivaretas.

9. Sikre stedsegne villblomster og bievennlige arealer, ved å gi alle offentlige aktører, virksomheter og veimyndigheter, inkludert kommuner, fylker og stat, ansvar for å

etablere og skjøtte blomsterenger og bievennlig kantvegetasjon på sine eiendommer.

10. Stramme inn regelverk og praksis med å tillate motorferdsel i norsk natur, også for nyttekjøring, slik at hensyn til planter, dyr og ikke-motorisert friluftsliv settes først.

11. Etablere et restaureringsprosjekt for Oslofjorden med blant annet nitrogenrensing av avløp og krav til jordbruksarealer for alle kommuner i nedbørsfeltet til Oslofjorden, samt innføre et moratorium for alt fiske i Oslofjorden i ti år.

12. Gi villreinen større leveområder ved å koble sammen fragmenterte områder med nye landskapsøkologiske korridorer.

13. Forvalte rovdyrbestandene i Norge på en bærekraftig måte, samtidig som man tar hensyn til beitenæring og bosetting, ved å blant annet øke bestandsmålet til minimum 8

helnorske ynglinger av ulv, å avvikle rovviltnemndene, og å støtte forebyggende tiltak mot rovdyrskader.

14. Innføre strengere restriksjoner for innførsel av planter og jord, for å begrense spredning av fremmedarter som kan utgjøre en økologisk risiko og påvirke mulighetene for matproduksjon.

HAVET

De Grønne vil:

1. Stanse all ny oljeleting, og alle planer om mineralutvinning på havbunnen.

2. At sårbare og verdifulle områder som Lofoten, Vesterålen og Senja, iskantsonen, polarfronten i Barentshavet og Norskehavet, havområdene rundt Jan Mayen, Mørebankene, Iverryggen og Skagerrak vernes fra industriell aktivitet på havbunnen.

3. Ikke tillate fiske av plankton (f.eks. raudåte) og saktevoksende arter på store dyp, havbaserte oppdrettsanlegg eller andre nye marine næringer før vi har et tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag.

4. Sørge for en miljøforsvarlig opprydning i giftige bunnmasser og forurensning i havner, elvemunninger og fjorder.

5. Si nei til all deponering av gruveavfall i sjø, inklusive i Førdefjorden og Repparfjorden, og legge til rette for alternativ bruk av restmasser fra gruver og tunneler.

6. Bedre situasjonen for sjøfugl ved å legge sårbare bestanders næringsbehov inn i modeller for fiskeri- og økosystemforvaltning.

7. Utvide grensene for nasjonale laksefjorder til alle områder som er viktige for villaksen og regulere næringsvirksomhet, utbygging og andre trusler mot villaksen langt strengere.

8. Styrke kunnskapen om påvirkning fra havvind på marine økosystemer, marine næringer, sjøfugl og trekkveier, og sikre at denne blir tatt hensyn til i all havvindutbygging.

9. Innføre varig vern av minst 30 % av norske havområder innen 2030. Bunntråling skal forbys i alle marine verneområder.

NATUR OG AREALFORVALTNING

De Grønne vil:

1. Flytte forvaltningen av plan- og bygningsloven, og forvaltningen av jaktbart vilt, tilbake til klima- og miljødepartementet, og sikre at myndighet til å innvilge dispensasjoner fra nasjonale retningslinjer og forbud ligger hos statsforvalter.

2. Verne minst 30 prosent av norsk natur innen 2030 og restaurere minst 30 prosent av forringet norsk natur innen 2030, og sikre at målene innfris gjennom et representativt utvalg av norsk natur.

3. Gjøre hele naturmangfoldloven gjeldende for norske havområder, inkludert bestemmelsene om områdevern, utvalgte naturtyper og prioriterte arter.

4. Gjøre forvaltningsplanene for havområdene rettslig bindende, inkludere kyst- og fjordområdene og fastsette mål for miljøtilstanden.

5. Lovfeste arealnøytralitet og naturpositivitet innen 2030, og 20 prosent forbedring av naturtilstanden i Norge innen 2050, etter modell fra klimaloven.

6. Opprette en ordning for frivillig vern og restaurering av prioriterte naturtyper, tilsvarende eksisterende ordning for frivillig vern av skog, og tilskudd til spesielle miljøtiltak i jordbruket.

7. Opprette klima- og naturkompensasjonsordninger med krav om at den som bygger ned natur skal betale for avbøtende og kompenserende tiltak, som restaurering av forringede naturområder, som i praksis sikrer at viktige naturverdier i sum ikke går tapt eller forringes.

8. Utrede en naturavgift for å stanse skadelige og unødvendige naturinngrep i norsk natur, der det ikke finnes forbud mot nedbygging, og sørge for at løsninger og teknologier som innebærer lav naturskade blir mer konkurransedyktige.

9. Flytte ansvaret for bestilling og kvalitetssikring av konsekvensutredninger for reguleringsplaner fra forslagsstiller til kommunal planmyndighet, og for konsekvensutredninger på kommuneplannivå til regional planmyndighet. Forslagsstiller skal fortsatt finansiere utredningene som i dag.

10. Styrke Natursatsordningen og kommunenes kapasitet til å ivareta naturmangfoldet.

11. Innføre et krav om planvask, som pålegger kommunene å gå gjennom og vurdere endring eller oppheving av reguleringsplaner, dersom planen innebærer inngrep i natur eller medfører store klima- og miljøkonsekvenser.

12. Gi fylkeskommunene ansvar for å initiere arbeid med regionale planer for landskapsforvaltning, blant annet for å sikre regional koordinering av kommunenes planarbeid.

13. Etablere en digital medvirkningsplattform hvor innbyggere inviteres til å definere viktige natur- og landskapsområder i sitt nærmiljø.

MILJØGIFTER

De Grønne vil:

1. Sikre at klær, mat, leker, kosmetikk, emballasje og andre forbrukerprodukter som omsettes i Norge skal være trygge og giftfrie, og forby produksjon og import av alle perfluorerte stoffer i forbrukerprodukter.

2. Kartlegge omfanget av import, omsetning, bruk og avfallshåndtering knyttet til

«evighetskjemikalier» som PFAS (per- and polyfluoroalkyl substances) i Norge, og avbøte skadene, og kompensere dokumentérbare helse- og miljøskader[SN10] fra tidligere bruk og omsetning av slike stoffer

3. Forby plastprodukter med helse- og miljøskadelige tilsetningsstoffer, som hormonhermere, flammehemmere, PFAS og lignende.

4. Jobbe internasjonalt for endring av produsentansvaret for miljøgifter, slik at bevisbyrden på skadelige effekter legges til produsent, og ikke til forbruker.

5. Gjeninnføre forbudet mot bruk av blyhagl til jakt.

6. Forby engangsgriller.

7. Styrke norsk forskning på miljøgifter og forurensning, inkludert forskning på miljøgifters effekt på barn og på miljøvirkningene av stoffer.

FORURENSING

De Grønne vil:

1. Sikre ren luft i norske byer og lokalsamfunn, ved å skjerpe kravene til luftkvalitet i tråd med Folkehelseinstituttets anbefalinger.

2. Belønne tiltak som beskytter insekter, dyr og mennesker mot unødvendig bruk av utendørs lys og få norske nasjonalparker registrert som ”International Dark Sky Park”.

3. Begrense støy som skader livskvalitet, helse og dyr, og forby oppskyting av fyrverkeri i privat regi.

PLAST

1. At Norge bidrar til at en global plastavtale blir sterkest mulig og følges opp av flest mulige land for å stanse spredning av plast både i havene og på land.

2. Finansiere utfasing av gummigranulat på alle kunstgressbaner i samarbeid med relevante aktører.

3. Fase ut bruk av alle produkter av engangsplast som har reelle alternativer, og forby bruk av plast i produkter som ofte havner i naturen, som sigaretter, snus, glitter og heliumballonger.

4. Innføre en egen plastskatt, som reduserer bruken av plast, gjør resirkulert plast billigere enn ny fossil plast og finansierer håndtering av et avfallssystem som gir null plast på

avveie og høy gjenvinningsgrad.

5. Redusere spredning av mikroplast fra kilder som bildekk, landbruk, tekstiler, maling, hudpleieprodukter og vaskemidler gjennom krav til rensing av avløp.

6. Fase ut fallunderlag av plast på lekeplasser, og pålegge kommunene å finne alternative måter å sikre universell utforming.

7. Videreutvikle dagens produsentansvarsordninger med mål om at produsenter pålegges fullt produkteierskap. Dette innebærer ansvar for utvikling og finansiering av systemer som sikrer størst mulig grad av gjenvinning og resirkulering av egne produkter, samt kartlegger og bidrar til effektiv opprydding og fjerning av egne plastprodukter som ikke gjenvinnes eller resirkuleres.

8. Sette krav til deponering og rensing av mikroplast fra snø som måkes fra byrom og sterkt trafikkerte veier.

9. Belønne aktører som sikrer opprydding av plastsøppel i norsk natur, og styrke programmene som bidrar til dette både til lands og havs.

10. Øke gjenvinningsgraden av plastemballasje til 70 prosent innen 2030 og legge til rette for mest mulig kortreist gjenvinning.

ANNET AVFALL

1. Sette krav om lukkede avfallsbeholdere i offentlige byrom for å redusere mengden forsøpling.

2. Kartlegge Norges kapasitet for lagring av farlig avfall, tilrettelegge for økning av kapasiteten og for etablering av trygge løsninger for lagring av farlig avfall, inkludert det norske atomavfallet.

3. Få på plass et pliktig nasjonal båtregister for å stanse mengden misligholdte småbåter som synker eller hensettes i naturen.

4. Innføre en avgift på deponering av gruveavfall og restmasser, for å stimulere til økt gjenfylling på land og gjenbruk av avfallet.

5. Øke kunnskapen om sirkulære avløpsløsninger for gjenbruk av viktige næringsstoffer i landbruk og grøntanlegg. Kunnskapen skal testes i byutviklingsområder og renseanlegg med mål om å skaleres opp.

6. Sikre utarbeidelse av en forskrift, med hjemmel i Forurensningsloven, som klargjør ansvaret båthavner har for at vedlikehold og rensing av småbåter ikke fører til utslipp av miljøgifter, mikroplast fra bunnstoff eller annen forurensning, samt at miljømyndigheten tilføres tilstrekkelige ressurser til å føre nødvendig tilsyn og oppfølging av båthavnene.

7. Stanse spøkelsesfiske med ikke-nedbrytbart plastredskap ved å pålegge alle som fisker i norske farvann å merke alle redskap så de kan spores tilbake til eier, og pålegge eier økonomisk ansvar for opprydding og miljøskade.

8. Arbeide for etablering av flere og bedre ettersorteringsanlegg i Norge for å sikre høy grad av materialgjennvinning.

9. Sette strengere miljøkrav for bruk og håndtering av EPS (isopor).

DYREVERN OG DYREVELFERD

De Grønne vil:

1. Grunnlovsfeste dyrs egenverdi, og styrke krav til dyrevelferd i alle forskrifter for dyrehold, jakt og fangst, i tråd med dyrs artstypiske og individuelle behov.

D08: (Jonas, Christine, Stefan) Stryke “Grunnlovsfeste dyrs egenverdi” slik at punktet lyder:

“Styrke krav til dyrevelferd i alle forskrifter for dyrehold, jakt og fangst, i tråd med dyrs artstypiske og individuelle behov”

2. Jobbe for at alle dyr skal få tilgang på uteområder i tråd med sine naturlige behov.

3. Stanse veksten i norsk oppdrettsindustri inntil dyrevelferdsproblematikken er løst, ved å

inkludere forurensning, dødelighet og andre dyrevelferdsparametre i trafikklyssystemet.

4. Fase ut burhøns og maserasjon av hanekyllinger i eggindustrien.

5. Forby kirurgisk kastrering og bruk av CO2 som bedøvelsesmetode på griser.

6. Forby import av produkter fra pelsdyroppdrett.

7. Innføre obligatorisk ID-merking av alle arter familiedyr, med hund og katt som førsteprioritet.

8. Innføre krav om kurs og sertifisering for hunde- og katteoppdrettere.

9. Forby avl og import av dyreraser som genetisk medfører store helseproblemer eller lidelser for dyrene, som hunder med skjelettlidelser eller for korte nesepartier.

10. Innføre investeringsstøtte til små og mellomstore fjøs som må ombygges i tråd med løsdriftskravet innen 2034.

11. Avvikle den kommersielle hvalfangsten.

D11: (Marius, Frode, Jonas, Cecilie, Stefan) Ikke ha med kulepunkt 11

12. Avslutte statlig tilskudd til selfangst.

D17: (Frode, Christine) Stryke kulepunkt 12

13. Ha som langsiktig mål å halvere kjøttforbruket, av hensyn til dyrevelferd, folkehelse og klima, og sørge for at dyrevelferd systematisk prioriteres fremfor produksjonsvekst i landbruket.

14. Øke støtten til frivillige organisasjoner som arbeider for dyrevelferd, og styrke muligheten til samarbeid med offentlige etater.

15. Forby salg i butikk av fugl, reptiler og smådyr som ikke skal holdes i bur av velferdshensyn, og øke kontroll og tilsyn med øvrige dyr i dyrebutikker.

16. Styrke dyrepolitiet i alle landets politidistrikter, øke strafferammen for vold og overgrep rettet mot dyr og styrke Økokrims arbeid mot dyrevelferdskriminalitet.

17. Sikre tilstrekkelig veterinærdekning i Norge, og finansiere flere gratisklinikker for dyr.

18. Fase ut dyreforsøk så langt det er mulig.

19. Forby bruk av langtidsvirkende gift som avlivingsmetode for mus og rotter.

20. Forby fellefangst for vilt utenfor definerte soner eller for forskningsformål.

21. Jobbe for et internasjonalt forbud mot handel med levende ville dyr, og et globalt rammeverk under FN som skal sette minstestandarder for dyrevelferd i landbruket.

ENERGI

De Grønne vil:

1. Ha et nasjonalt mål om å spare 13 TWh i norske bygg innen 2030. For å få til dette vil vi blant annet etablere en tilskuddsordning på 1 milliard kroner i året for kommunene, slik at energisparetiltak og større energirehabiliteringer kan gjennomføres.

2. Stoppe alle planer om å sende kraft fra land til olje- og gassinstallasjoner.

3. Utarbeide nasjonale retningslinjer for prioritering av prosjekter som søker tilknytning til strømnettet. Klima- og miljømål, lokal verdiskaping og beredskap legges til grunn for prioriteringen.

4. Stille krav om nær nullenergi for offentlige nybygg, og energiklasse A eller B for bygg som leies av det offentlige.

5. Øke støtteordninger gjennom ENOVA til energieffektivisering og lokal energiproduksjon i privatboliger og fjerne barrierer i lovverk og reguleringer slik at det legges til rette for fornybar energiforsyning i lokalsamfunn, der strøm kan produseres, deles og lagres.

6. Gi ENOVA et tydelig formål om å bidra til å redusere energiforbruket i norske husholdninger. Gjøre ENOVAs mandat mer forbrukervennlig ved å åpne for vesentlig økt investeringsstøtte til modne og velprøvde energieffektiviseringstiltak.

7. Etablere trygge lån til husstander for å redusere energiforbruket, lagre energi og ta i bruk fornybare kilder til energi uten naturinngrep. Utforme lånet etter modell fra lånekassen, sånn at man ikke må legge ut større summer og heller kan få lån omgjort til tilskudd når energiforbruket har gått ned.

8. Få på plass et rammeverk som sikrer at batterier kan utnyttes både som energilager i bygg og som balansekraft i nettet. Potensialet som ligger i bruk av å integrere elbilbatterier i strømnettet (vehicle-to-grid) må blant annet utløses.

9. Sikre urfolk reell deltakelse og avgjørende innflytelse på vilkårene for kraftkonsesjoner og -utbygging, i tråd med urfolks rettigheter, slik disse er nedfelt blant annet i FNs konvensjon om sivile og politiske rettigheter og ILO-konvensjon nr. 169.

10. Si tydelig nei til utbygging av vannkraft i vernede vassdrag, og heller verne flere vassdrag mot kraftutbygging. Opprusting og effektutvidelser av vannkraftverk skal kun gjennomføres der vilkår og tiltak samlet sett har positiv virkning på miljøet sammenlignet med dagens tilstand.

11. Føre en restriktiv politikk for utbygging av vindkraft på land. Framtidige vindkraftkonsesjoner på land i Norge må ikke redusere områder med urørt natur, reinbeite eller andre viktige natur- og friluftslivsverdier.

12. Satse stort på vindkraft til havs på norsk sokkel, under forutsetning av at naturkonsekvensene er forsvarlige og at hensynet til marine økosystemer og næringer, sjøfugl og trekkveier alltid ivaretas.

13. Følge opp Stortingets vedtatte mål om at Norge innen 2030 skal produsere 8 TWh solstrøm. Solenergi bør først og fremst etableres i tilknytning til eksisterende infrastruktur. Større frittstående solparker skal ikke bygges i urørt natur eller komme i konflikt med natur- og friluftsinteresser, eller samisk kulturutøvelse.

14. At statens ekstra inntekter i perioder med høye strømpriser deles ut igjen til befolkningen, gjennom månedlig utbetaling med et likt beløp til alle personer i hver husstand. Strømbonus-ordningen differensieres ut fra løpende strømpris i de ulike prisområdene.

15. Støtte opp om videre internasjonal forskning på kjernekraft og håndtering av kjernefysisk avfall, men styre vår egen energisatsing til andre energiformer som er raskere tilgjengelig og der vi allerede innehar nødvendig kompetanse.

D02: Kjernekraft (Suzanne, Torkil, Tobias, Jonas, Hilde) Alternativ til punkt 15: Åpne for utreding og etablering av kjernekraftverk, som ikke bidrar til å forsinke omstillingen bort fra petroleum. Det må stilles krav om utnyttelse av overskuddsvarme og påkobling til strømnettet, og staten må både sikres inntekter og stå ansvarlig for varig lagring. En avgift per produsert KWh innføres, slik at kostnader til varig lagring og sanering dekkes.

16. Avlaste strømnettet gjennom å stille krav om utnytting av overskuddsvarme, og utløse mer utbygging av- og tilkobling til fjernvarmeanlegg med strenge miljøkrav til bruk av biomasse.

17. Stimulere til økt produksjon av biogass fra avfall med et eget nasjonalt støtteprogram gjennom Enova/Bionova og takstreduksjoner for biogasskjøretøy, og sikre tilgang på

biogass over hele landet.

18. Sikre gode støtteordninger for fjordvarme og bergvarmepumper, og igangsette endring av lovverk slik at det blir mulig å pålegge bruk av fjord- eller bergvarme i reguleringsplaner.

19. Sikre god lokal forankring og medvirkning i alle konsesjons- og søknadsprosesser, samtidig som vi innfører strenge miljøkrav slik at økonomiske hensyn alene ikke blir utslagsgivende.

20. Beholde eksisterende mellomlandsforbindelser, og samarbeide tett med andre land om å erstatte fossil energi med fornybar. Kablene til Danmark må fornyes, og havvindparker på norsk sokkel etableres med hybridkabler slik at produsert energi utnyttes best mulig.

21. Prioritere energisikkerhet gjennom beskyttelse av kritisk infrastruktur mot eksterne trusler som cyberangrep, militære angrep eller terror, og naturkatastrofer.

D18: (Frode, Suzanne, Christine, Hilde) Tillegg, nytt kulepunkt: Etablere bedre prisreguleringsregimer for å sikre at vi ikke får uforutsigbare prishopp. Energi er en nødvendighet og sterkt varierende priser er en trussel for både privatøkonomi og bedrifter FRIHET FRA OVERFORBRUKET

De Grønne vil:

1. Samarbeide med partene i arbeidslivet om å redusere normalarbeidstiden.

2. Sette mål om at alle verdistrømmer som inngår i norsk forbruk og produksjon skal være innenfor planetens tålegrenser, og sikre en strategi for å komme dit.

3. Gjøre det tryggere, enklere og billigere å ta gode miljøvalg, slik at det blir mer attraktivt å reparere og kjøpe brukt fremfor å kjøpe nytt.

4. Sikre at forbrukere har like gode rettigheter ved bruk av leie- og leasingtjenester, som ved kjøp av nye varer.

5. Gjøre det lønnsomt å dele gjennom f.eks. øke skattefritaket for å leie ut hytter og biler.

6. Legge til rette for flere dele-, utleie- og utlånsordninger som dagens bildeleringer, biblioteker og BUA.

7. Fjerne merverdiavgiften på reparasjon, gjenbruk, kollektivtransport og kulturopplevelser.

8. Regulere reklame i det offentlige rom strengere, stramme inn mulighetene for oppsøkende reklame, og forby reklame som stimulerer til særlig miljøbelastende virksomhet

9. Lovfeste ”retten til å reparere” ved kjøp av alle produkter, ved å stille krav om at forbruker enkelt skal få informasjon om reparerbarhet og tilgang på nødvendige deler.

10. Stille strengere minstekrav til levetid for at varer skal kunne selges og markedsføres i Norge, og styrke reklamasjonsretten i forbrukerkjøpsloven.

11. Heve reklamasjonstiden til 10 år for elektriske artikler som hvitevarer og fjernsyn.

12. Utrede obligatorisk merking av antatt levetid for produkter, samtidig som reklamasjonstiden for produktene knyttes til antatt levetid og produktets pris over levetiden skal fremkomme av prislappen.

13. Redusere matsvinnet i hele verdikjeden med 70 prosent innen 2030 fra 2017-nivå, gjennom å innføre matkastelov med tydelige krav, og ved å belønne løsninger som reduserer matsvinn.

14. Stille krav til gjenbruksvennlig design som muliggjør reparasjon, gjenbruk og gjenvinning av materialer.

15. Bekjempe «fast fashion» ved å innføre avgift på klær med kort levetid, etablere levetidsmerking på klesplagg, og utrede en kastelov for å redusere svinn i klesindustrien.

16. Stille krav i stedsutvikling og annen forvaltning til fysisk og sosial infrastruktur for deling, ombruk og resirkulering og støtte kommuner i utvikling av attraktive reparasjons- og resirkuleringspunkter.

2. LIVSKRAFTIGE LOKALSAMFUNN

VISJON

I 2045 bor vi i vennlige, frodige og oppfinnsomme byer, bygder og nabolag. Uansett hvor i landet folk bor opplever de å ha gode tjenester nært seg der de bor. Sirkulærøkonomien gjør at folk kan delta, skape og påvirke mer, uten at det går på bekostning av det lokale eller globale livsgrunnlaget. Våre bygder og byer har nå mindre forurensing og utslipp. Mennesker i alle aldre legger viktige premisser i stedsutviklingen, og vi vi er mer oppmerksomhet til de nære fellesskapene: dalen, bygda, øya; nabolaget.

Hverdagsdemokratiet blomstrer. Med kortere avstander, menneskevennlig stedsutvikling og utvida muligheter for redusert arbeidstid, er flere engasjert i hverdagsdemokratiet: velforeninger, skoler, organisasjoner og sivilsamfunnet. Denne daglige deltakelsen skaper livskvalitet og bygger tilhørighet og tillit, nedenfra og opp. Vi tør å være til bry for hverandre. Vi er åpne og rause overfor ny-ankommere, og legger til rette for at de integreres og blir aktive, deltakende samfunnsborgere. Kommunene har lav terskel for å teste nye løsninger, slik at lokalt engasjement og kunnskap kommer fellesskapet til gode. Endringene vi skaper sammen får kraft når vi tydelig ser hvordan lokale initiativer også bidrar til å løse verdens store utfordringer.

Framtidens byer, bygder og nabolag er mer selvhjulpne, og folk i distriktene er tryggere på at de har mange gode naboer også i framtiden. En mangfoldig, sirkulær økonomi basert på både lokalt og nasjonalt ressursgrunnlag bidrar til å både opprettholde bosetting og styrke naturen over hele landet. I byene er det meste av det vi trenger i hverdagen enkelt tilgjengelig til sykkel eller til fots. Nabolaget vokser frem som et stadig viktigere sosialt og økonomisk fellesskap. Her finnes ulike typer lokal handel, servicetilbud, kultur og gratis møteplasser hvor folk i alle aldre kan møtes året rundt.

Byer og bygder hvor folk trives

Vi jobber for levende og mangfoldige lokalsamfunn. Befolkningen i hele landet skal ha tilgang på gode velferdstjenester, kollektivtransport, gode boliger, grønne jobber og nødvendig infrastruktur. Bosetting i hele landet er viktig for verdiskaping, naturforvaltning og identitet, så

vel som beredskap og sikkerhet, og vil spille en nøkkelrolle i den grønne økonomien. Vi er avhengige av hele landet i det grønne skiftet. Den globale omstillingen må skje nær folk, der vi bor, møtes og arbeider. Gjennom å gi kommunene mer frihet og selvråderett, vil vi skape vennlige, frodige og oppfinnsomme lokalsamfunn.

Byene må i større grad få bestemme over sin egen utvikling og prioritere å skape gode og sosiale byrom. Det betyr at statlige myndigheter skal ha høy terskel for å legge begrensninger på kommuner som ønsker å gjennomføre tiltak for bedre trafikksikkerhet, mer menneskevennlige byrom eller mindre biltrafikk.

Styrking av lokaldemokratiet

For å sikre demokratisk engasjement, er det viktig at beslutningene blir tatt på nivået som er nærmest mulig dem det gjelder. De Grønne er kritiske til de kontinuerlig økende kravene til kommunene og kritiske til at nye oppgaver lovpålegges. De Grønne er mot tvangssammenslåing av fylker og kommuner, men anerkjenner at det er krevende for små kommuner å imøtekomme alle dagens lovkrav. Det bør derfor åpnes for oppgavedifferensiering mellom kommuner, slik at lokaldemokratiet i større grad kan avgjøre hvordan velferdstjenestene skal innrettes.

De Grønne er også positive til interkommunale løsninger, og vil bevare og styrke mulighetene for slikt samarbeid.

Samtidig som De Grønne vil at kommunene skal ha myndighet til å selv bestemme mer over hvordan de innretter sine egne tjenester, har de i dag et for stort ansvar i arealpolitikken. Mange steder bygges innbyggernes nærnatur ned i et uakseptabelt tempo og omfang, og for ofte trumfer kortsiktige, økonomiske interesser verdifull natur.

Det trengs en mer helhetlig arealpolitikk som ser større områder under ett. Slik vil vi unngå et kappløp mellom kommunene om å bygge ned mest mulig natur til fordel for næringsareal. I praksis betyr dette at kommunestyrer får mindre makt til å bryte folks rett til nærnatur, livskraftige økosystemer og intakt natur.

De Grønne er tøffe forkjempere for naturen og klok samfunnsutvikling i hele landet. Plan- og bygningsloven er til for å brukes, så vi sikrer estetikk, trivsel og bærekraft, og ikke lar hastverk og kortsiktig økonomi overstyre viktigere verdier.

En bedre kommuneøkonomi

Offentlig pengebruk bør flyttes fra statlig byråkrati til de kommunale tjenestene folk er avhengig av i hverdagen. De Grønne mener derfor at kommuneøkonomien må styrkes vesentlig gjennom økt rammefinansiering, som igjen finansieres av at statlige støtteordninger blir overført til kommunerammen. I dag finansieres nye initiativ i kommunene for ofte av statlige prosjekt-tilskuddsordninger. De Grønne mener dette gir kortsiktige satsinger, som i all hovedsak favoriserer større kommuner med kompetanse og kapasitet til å søke midler. De Grønne vil derfor heller gi kommunene finansielle forutsetninger for å utvikle egeninitierte prosjekter som møter lokale behov over tid.

Et sivilsamfunn som knytter mennesker sammen

Frivilligheten og sivilsamfunnet bringer folk sammen og bidrar til livskvalitet og kunnskap.

Frivillige og ideelle organisasjoner er dessuten en viktig del av velferdstilbudet.

Derfor må det finnes romslige og forutsigbare støtteordninger der driftsstøtte og høy forutsigbarhet er normalen og prosjektstøtte unntaket.

De Grønne vil jobbe for at flere har tid, overskudd og mulighet til å engasjere seg frivillig. Det er viktig å sikre gode arbeidsvilkår for de frivillige organisasjonene og samtidig sikre deres uavhengighet.

Tilgang på natur og friluftsliv gjør livet rikere

Naturen gir menneskene mulighet til ro, perspektiver og ettertanke. Den gir også spektakulære opplevelser av rå, utemmet naturkraft i vind, bølger, dyreliv og urørt natur. Gjennom friluftsliv fremmes nærhet til naturen og forståelse for at vi må ta vare på den. De Grønne vil ta vare på

og styrke tilgangen til natur og hensynsfullt friluftsliv som er en viktig del av norsk kultur.

Utvikling av friluftslivstilbud er også verdifullt for stedstilhørighet og reiseliv. Allemannsretten må sikres, og friluftslivet være lett tilgjengelig for hele befolkningen. Grønn friluftspolitikk skal ta vare på naturmangfoldet slik at det kan gi naturopplevelser og glede til dagens og framtidas generasjoner.

Kulturliv som engasjerer og beriker

I et grønt samfunn blomstrer kulturlivet. Immaterielle verdier som kunst- og kulturopplevelser, spiller en viktig rolle når vi skal bedre livskvaliteten og frikoble økonomien fra ressurskrevende materielt forbruk og forurensning. Forbruket av ting skal ned, forbruket av opplevelser skal opp.

Samtidig må politikken støtte opp om initiativer for å redusere også kulturbransjens miljøavtrykk i tråd med naturens tålegrenser. De Grønnes kulturpolitikk skal stimulere skaperkraft og engasjement og ta hensyn til hele bredden i det norske kulturlivet. Skapende og utøvende kunstnere og kulturarbeidere skal få tillit, frihet og ansvar innenfor forutsigbare rammer. Politikere skal holde en armlengdes avstand til kunstfaglige vurderinger, men sikre trygge rammer med finansierings-, utdannings- og arbeidsmuligheter i både byene og distriktene.

Idretten er en samfunnsbygger

Idrettsbevegelsen i Norge er en av våre aller viktigste arenaer for inkludering av barn og unge.

Samtidig er idrettslagene en fellesskapsarena for de mange voksne som ofte gjennom dugnad bidrar med innsats i drift og vedlikehold av anlegg. Både den organiserte og den uorganiserte idretten bidrar til et rikere samfunn. De Grønne ønsker primært at nye idrettsanlegg skal bygges i områder hvor det er liten tilgang på slike, og dette bør spesielt sees i sammenheng med levekårsutfordringer. Deltagelse og tilhørighet i et fellesskap gjennom idrett er viktig forebyggingspolitikk. De Grønne er derfor kritiske til at terskelen for å delta i breddeidretten blir høyere gjennom økt press på dyrt utstyr, og høye treningsavgifter. For oss er det viktig at kostnadsnivået holdes lavt slik at alle har mulighet til å delta.

VÅRE LØSNINGER

LOKALT SELVSTYRE

De Grønne vil:

1. Åpne for oppgavedifferensiering mellom kommuner

D04: (Pål, Lan, Ingrid, Suzanne) Alternativ til punkt 1: Beholde generalistkommuneprinsippet for å sikre likeverdige velferdstjenester i hele landet.

2. Føre en politikk som støtter mindre kommuner i å slå seg sammen, men sikre at kommune- og fylkessammenslåing er frivillig og avgjøres lokalt.

3. Være kritiske til å lovpålegge kommunene nye oppgaver i kommende stortingsperiode.

4. Gi kommuner mulighet til å innføre lokal turistskatt.

5. Beholde kommunenes adgang til å kreve inn eiendomsskatt.

6. Styrke kommunenes økonomiske og politiske handlingsrom gjennom å øke rammefinansieringen og redusere antall statlige tilskuddsordninger. Statlige tilskuddsordninger skal i mindre grad være søknadsbasert, og heller baseres på

deltakelse i kompetansenettverk hvor tilskudd kombineres med erfaringsdeling og felles læring.

7. Utvide kommunenes handlingsrom for å drive forsøk, med frihet fra lov- og forskriftskrav, slik at det også omfatter individuelle rettigheter, men aldri i strid med menneskerettighetskonvensjonene.

8. Gi kommunene rom for å prøve ut nye og innovative måter å organisere tjenestene til barn og unge på som fremmer inkludering og hindrer utenforskap.

9. Sikre at regionnivået blir et sterkt folkevalgt nivå, med større helhetlig ansvar for arealforvaltning, transport og næringsutvikling, som tar inn regionale og nasjonale perspektiver og prioriteringer.

10. Gi kommuner større råderett på samferdselsfeltet, blant annet for å kunne prioritere myke trafikanter, senke fartsgrenser og etablere nullutslippssoner.

11. Gi de større byene og kommunene full myndighet over veinettet innenfor bygrensene.

LEVENDE, GRØNNE DISTRIKTER

De Grønne vil:

1. Utrede mulige skattefordeler som gjør det mer attraktivt å bosette seg og bli boende i distriktskommuner.

2. Sikre tilgang til bredbånd med minimum 100Mbit/sek-hastighet over hele landet.

3. Videreutvikle bygdemiljøpakker og bygdevekstavtaler for å styrke tettstedsutviklingen i distriktskommuner

4. Aktivt jobbe for at flere statlige arbeidsplasser legges utenfor Oslo

5. Bidra til å bygge lokale fagmiljøer, inkubatorer og næringsklynger i distriktene med utgangspunkt i lokale behov og muligheter, og styrke støtten og finansieringen til dette gjennom Siva og Innovasjon Norge.

6. Styrke regionsamarbeid for offentlige tjenester som helse, utdanning og transport, der det kan bidra til bedre oppgaveløsning.

7. Sikre et godt og forutsigbart luftambulansetilbud i hele landet.

8. Arbeide for et synlig og reelt tilstedeværende politi i hele landet, med forsvarlig responstid og tilstrekkelig kapasitet, også til å drive godt forebyggingsarbeid.

9. Sikre tilbud om lærer- og sykepleierutdanning i hele landet gjennom å styrke finansieringen til desentraliserte utdanningstilbud med geografisk spredning.

10. Gjøre flere offentlige servicetilbud tilgjengelig som ambulerende tjenester VENNLIGE, FRODIGE OG OPPFINNSOMME BYER

De Grønne vil:

1. Jobbe for en generell markalov som skal sikre vern av bynære naturområder 2. Omprioritere areal i byene fra vei, cruisekaier og parkeringsplasser til bilfrie gater og flere grønne byrom

3. “15 minutters-byen” skal legge til grunn som målestokk i all steds- og byutvikling. Kort avstand til det du trenger i hverdagen, til fots eller med sykkel gir grunnlag for redusert klimautslipp, næringsgrunnlag for nærhandel og sosial infrastruktur, og bedre forutsetninger for godt sosialt nettverk og lokalsamfunn.

4. Utvikle en nasjonal plan for arkitektur og by- og stedsutvikling 5. Styrke offentlige aktørers kompetanse på arkitektur, planlegging og medvirkning.

6. Gjøre det attraktivt å transformere eksisterende bygg, bygge bærekraftig og bidra til biodiversitet

7. Redusere risiko i innovasjonsprosjekter slik at flere stimuleres til å utvikle framtidens by-og stedsutvikling.

8. At regjeringen skal være en pådriver for grønn byutvikling i våre største byer a. Oslo

i.

Utvikling av bilfritt byliv i Kvadraturen,

ii.

Utvikling av Trondheimsveien til bygate,

iii.

Utvikling av kaia mellom Rådhuset og Bjørvika uten cruisebåter.

b. Trondheim

i.

Utvikling av bilfritt byliv i Midtbyen

ii.

Styrke lokaltogene gjennom flere avganger på Trønderbanen c. Bergen

i.

Videreutvikle og bygge bybanen videre til alle bydeler i Bergen med 80%

statlig finansiering.

ii.

Sikre mer bærekraftig turisme, uten cruisebåtanløp

d. Tromsø

i.

Sikre gjennomføring av bypakken og byvekstavtalen Tenk Tromsø, gjennom å kompensere for bortfall av bompengeinntekter

ii.

Ta ansvar for å bygge gode sykkelveier parallelt med riksvegen gjennom byen

iii.

Erstatte flyplasstunnelprosjektet i Tenk Tromsø med en statlig finansiert evakuerings- og sykkeltunnel, som vil gjøre det mulig å lede tungtrafikken inn i Tromsøs eksisterende tunnelsystem. Dette vil redusere kostnadene betydelig.

e. Stavanger:

i.

Ha en bærekraftig områdeutvikling hvor utbygging konsentreres langs kollektivaksene og utbygging i områder med dårlig kollektivdekning unngås

f. Kristiansand

i.

Utvikle Posebyen som grønn gamleby med bilfritt byliv

ii.

Gjennomføre byvekstavtalen og sikre bedre kollektivtransport og sykkelekspressvei

iii.

Jobbe for framtidsrettede løsninger som elferje og lokaltog sentralt på

Sørlandet

9. At offentlige byggeprosjekter alltid skal bidra til grønn byutvikling med kort avstand til godt og etablert kollektivtilbud.

10. Sørge for at det investeres i klimatilpasning og byreparasjon, for blant annet å sikre flom og rasutsatte områder, gjøre etablerte bygg og og boområder klima- og natur-smarte.

De grønne mener at det må stilles større krav til at private aktører bidrar til slike investeringer.

11. Gjeninnføre forbud mot bygging av nye kjøpesentre utenfor bysentrum og si nei til utvidelse av eksisterende sentre. Forvandle klossete næringsparker og grå arealer med funksjoner som kommer grønt næringsliv, lokalmiljøet og naturen til gode.

12. Sørge for at viktige statlige arbeidsplasser som sykehus og politi lokaliseres i tilknytning til eksisterende byer og tettsteder, og er enkelt tilgjengelig med kollektivtransport fremfor at de plasseres utenfor på en måte som låser folk til bilbruk.

13. Jobbe for at Norge skal bli ledende på urbant landbruk, ved å prioritere areal og gode støtteordninger til innovasjon og ulike former for matproduksjon i byene.

14. Tilrettelegge for at byggebransjen øker andelen gjenbruk og resirkulering av bygningselementer og materialer i byggeprosjekter. Insentivordninger, tilskuddsordninger og forskriftsendringer må innføres for å øke takten på

byggebransjens grønne skifte.

15. Jobbe for at alle byer i Norge har en kommunal byarkitekt med selvstendig stemme og påvirkning på byutvikling og byggeplaner

SIVILSAMFUNN OG FRIVILLIGHET

De Grønne vil:

1. Være pådriver for gode og forutsigbare vilkår for det frivillige arbeidet og sivilsamfunnet. Tilskuddene bør justeres i tråd med lønns- og prisvekst, fortrinnsvis være flerårige, og ha stabile tildelingskriterier der endringer varsles i god tid.

2. Satse mer på frivillighet og samarbeid mellom det offentlige og sivilsamfunnet for å

supplere og styrke kulturtilbud og mer helhetlige omsorgs- og velferdstjenester.

3. Sikre at alle kommuner har gode rammer for å koordinere sivilsamfunnet lokalt slik at gode krefter kan møtes og skape gode hverdager for alle.

4. Styrke frivilligsentralene og sikre åpne møteplasser i alle lokalsamfunn.

5. Gi frivillige organisasjoner full kompensasjon for merverdiavgift.

6. Øke skattefradraget for gaver til frivillige organisasjoner.

7. Forenkle lover, regler og rapporteringskrav som gjelder frivilligheten.

8. Endre lovgivningen slik at det blir enklere for ideelle stiftelser å drive inntektsbringende virksomhet.

9. Sikre at det etableres felles og lokale møteplasser i større bolig og byutviklingsprosjekter ved at det f.eks. skal avsettes et gitt minsteareal til fellesfunksjoner pr. bolig innenfor planområdet.

FRILUFTSLIV

De Grønne vil:

1. Grunnlovsfeste allemannsretten og verne om prinsippet om at ferdsel i utmark skal være gratis og tilgjengelig for alle.

2. Innføre en nærnaturlov for varig vern av områder for friluftsliv og naturopplevelser der folk bor.

3. Jobbe for at den norske friluftstradisjonen basert på et enkelt og naturvennlig friluftsliv videreføres og styrkes.

4. Stramme inn regelverk og praksis med å tillate motorferdsel i norsk natur, også for nyttekjøring, slik at hensyn til plante-, dyre- og friluftslivet settes først. Ikke tillate fornøyelseskjøring med motoriserte kjøretøy, inkludert snøscooter, utenfor vei og sti.

5. Verne skjærgården mot overdreven motorisering og utarbeide et bedre regelverk for fartsgrenser og motorstørrelser for fritidsbåter. Innføre strenge restriksjoner for unødig bruk av vannscooter.

6. Lage og gjennomføre en handlingsplan for bærekraftig turisme i Norge i samarbeid med natur- og friluftsorganisasjoner, reiselivsnæringen, kommuner, lokale matprodusenter og lokale kulturinstitusjoner.

7. Legge til rette for økt bruk av naturen i offentlige institusjoner som barnehager, skoler og omsorgssentre ved å gjøre uteområder egnet for aktivitet og naturopplevelser.

8. Styrke barn og unges kunnskap om natur og friluftsliv ved å øke bevilgningen til Den naturlige skolesekken.

9. Forsterke ute- og friluftslivsundervisningen gjennom aktive læringsmetoder i lærerutdanningene og å gi lærere og barnehageansatte mulighet for relevant faglig kursing.

10. Styrke det drukningsforebyggende arbeidet, blant annet gjennom å sikre bedre svømmeundervisning, god tilgang til svømmehaller, og å innføre en praktisk del i opplæringen til båtførerprøven.

11. Gjøre friluftsliv til en del av introduksjonsprogrammet for innvandrere for å bidra til økt inkludering og fellesskap, bedre helse og kulturinnsikt.

12. Videreføre og utvide tilskuddsordningen som gir kommuner midler til juridiske avklaringer med å fjerne ulovlige hindringer i strandsonen 13. Utvide og styrke skjærgårdstjenesten som forvalter og ivaretaker av friluftsområder langs kysten og bidragsyter i kampen mot marin forsøpling.

14. Kartlegge sammenhengende områder i Norge som er egnet for landskapsvern.

KUNST OG KULTUR

De Grønne vil:

1. Stille offentlige lokaler til disposisjon for kulturlivet som atelierer, utstillingslokaler, verksteder, utsalgssteder, øvingsrom, konsertlokaler, lydstudioer og lignende.

2. Beholde et desentralisert og gratis bibliotektilbud og styrke folkebibliotekene som lokal møteplass og arena for mangfoldig kulturformidling, aktiviteter og arrangementer, læring, deleordninger og utlån av kulturprodukter i ulike formater og sjangre rettet mot alle deler av befolkningen.

3. Styrke kulturskoletilbudet og kulturskolens lovfesting i opplæringsloven, med mål om å

sikre faglig nivå, bredde, og reell tilgjengelighet for alle.

4. Gi regelmessige og gode tilbud om kulturopplevelser for både unge og eldre, blant annet ved å styrke Den kulturelle skolesekken og Den kulturelle spaserstokken/rullatoren, og innføre Den kulturelle bæremeisen nasjonalt.

5. Videreutvikle gode og forutsigbare støtteordninger for kunstnere, kunstnerorganisasjoner og institusjoner innenfor alle kulturfelt, og spesielt det frie feltet.

6. Styrke norsk produksjon, formidling og eksport av musikk, film, litteratur, teater, dans, spill og andre kulturuttrykk

7. Sikre kulturtilbud i lokalsamfunnene der folk bor og legge til rette for flere kortreiste kulturopplevelser.

8. Sikre at støtteordninger for turnévirksomhet stiller krav om miljøvennlige transportformer, og at støtte til kulturarenaer og øvingsfasiliteter belønner flerbruk, rehabilitering av bygg og reparasjon og deling av utstyr.

9. Revidere og styrke ordningen med utstillingsvederlag og -honorar, slik at kunstinstitusjoner gir kunstnere riktig kompensasjon for arbeidet med utstillinger og de reelle produksjonskostnadene.

10. Hindre at samme eiere kan kontrollere både forlag, distribusjon og bokhandel for å sikre fri konkurranse på bokmarkedet.

11. Stille krav om at offentlig støttede kulturinstitusjoner skal operere i tråd med tariffavtaler og standardkontrakter som sikrer rimelig lønn for arbeidet til skapende og

utøvende kunstnere, inkludert frilansere, samt jobbe for å styrke kulturskaperes rettigheter i kontraktsforhandlinger generelt.

12. Stille miljø- og bærekraftskrav til festivaler og institusjoner som mottar statsstøtte, om eksempelvis avfallshåndteringsplan, materialflytanalyse og grønne riders.

13. Sikre rettighetene til opphavspersoner i møte med KI, nye bruksmønstre og digitale plattformer for kultur, bl.a. gjennom europeiske reguleringer, bruk av avtalelisens og kollektive vederlag.

14. Jobbe for brukersentrerte modeller for vederlag fra strømming av musikk, film, spill og litteratur, slik at mest mulig av det brukere av strømmetjenester betaler, går til dem som har laget innholdet den enkelte bruker faktisk strømmer.

15. Jobbe for å sikre kulturskapere rimelig vederlag fra plateselskaper, forlag, produsenter, distributører, strømmetjenester, samt ved konserter og andre fremføringer.

16. Utrede nye modeller for opphavsrettens vernetid som kan sikre at gamle verk ikke faller ut av den kulturelle allmenningen og blir glemt.

17. Beholde Fond for utøvende kunstnere (FFUK) eller en tilsvarende fondsordning for musikere og den frie scenekunsten.

18. Styrke kunstneres og frilanseres sosiale rettigheter i NAV, og innføre minstefradrag for kunstnere og frilansere. Hele personinntekten skal telle med i opptjening av ytelser.

KULTURARV

De Grønne vil:

1. Jobbe for god samordning av forvaltningen av materiell og immateriell kulturarv.

2. Styrke Kulturrådets ressurser til oppfølging av Norges forpliktelser gjennom UNESCOs konvensjon om vern av den immaterielle kulturarven.

3. Satse på nye bruksområder for tradisjonelt håndverk og materialkunnskap gjennom et samarbeid mellom staten og næringslivet etter modell fra Innovasjon Norge og med et spesielt fokus på alternativer til plast.

4. Bevare truede immaterielle uttrykk, som tradisjonell sang, dans og håndverk gjennom stipender for utøvere og målrettet støtte til formidlingsinstitusjoner og kompetansesentre.

5. Gi håndverksfagene større plass i grunnskolen, og tradisjonshåndverk i videregående opplæring.

6. Iverksette en nasjonal opptrappingsplan for å ta igjen vedlikeholdsetterslepet og rehabilitere museumsbygg.

7. Sikre en jevnere fordeling av nasjonale kulturmidler, slik at viktige kulturinstitusjoner som forvalter nasjonale kunst- og kulturverdier utenfor Oslo får tilstrekkelige midler til drift og vedlikehold.

8. Sikre landets kulturhistorisk viktige religiøse bygninger et eget fond for vedlikehold.

9. Kartlegge og ivareta verneverdige landskap, gjennom medvirkning og samarbeid, og sterk vektlegging av kulturminnefaglige råd.

10. Etablere fartøy- og bygningsvernsenter i alle fylker for kursing av båt- og huseiere, opplæring av håndverkere og samarbeid med frivilligheten.

11. Styrke arbeidet med å digitalisere museenes samlinger under frie lisenser.

12. Prioritere kulturminneforskning på klimatilpasset bygnings- og fartøyvern, klimapåvirkning på kulturminner, minoriteters og urfolks kulturarv.

13. Stimulere til økt mangfold og representativitet i forvaltningen av kulturarv, og sikre høringsretten til museer og arkiver som dokumenterer nasjonale minoriteters historie.

14. Sikre finansiering av museer og arkiver som dokumenterer nasjonale minoriteters historie.

15. Ta grep for å motvirke spekulativt forfall av verneverdige bygninger, enten eiendomsbesitter er offentlig eller privat.

16. Arbeide for at nasjonalt og regionalt viktige krigsminner skal inkluderes i kulturminneloven.

17. Ivareta NRK som arkiv- og formidlingsinstitusjon og utvikle et system for årlig registrering og publisering av verk som faller i det fri når vernetiden går ut.

18. Gi de frivillige kulturvernorganisasjonene forutsigbare rammer og faste årlige søkbare driftsmidler.

19. Innføre en kompensasjonsordning for merkostnader knyttet til restaurering av fredede bygninger i privat eie og pålagt arkeologisk arbeid med kulturminner.

IDRETT OG FYSISK AKTIVITET

De Grønne vil:

1. Legge til rette for et mangfold av rimelige og gratis idretts- og fritidstilbud for barn og unge.

2. Prioritere investeringer i anlegg for breddeidrett og ta vare på eksisterende anlegg fremfor å bygge nytt. Nye anlegg bør prioriteres i områder som mangler idrettsanlegg, og områder med sosiale problemer.

3. Beholde enerettsmodellen for pengespill, og sørge for at mer av idrettsmidlene fra Norsk Tipping går til breddeidrett og til lokale klubber. Tette hull i dagens enerettsmodell, som reklamer for pengespill sendt fra utlandet og lootboxes (tilfeldige belønninger som koster ekte penger) i dataspill.

4. Anerkjenne den egenorganiserte og uorganiserte idretten som en del av norsk idrettsliv som har rett på andeler av idrettsmidler, samt egne nærmiljøanlegg og aktivitetsparker.

5. Forby alle nye kunstgressanlegg å bruke gummigranulat, fase ut kunstgressanlegg med gummigranulat og støtte utvikling av og bytte til miljøvennlige alternativer.

6. Støtte deleordninger for frilufts-, kultur- og idrettsutstyr.

7. Gi offentlig støtte til forbund for e-sport, slik at e-sporten får en representasjon og utvikling på lik linje med annen konkurransesport og jobbe for å få et større internasjonalt e-sportsarrangement til Norge.

8. Sikre universell utforming av idrettsanlegg, og støtte systematisk inkluderingsarbeid i idretten så flest mulig kan delta, uavhengig av økonomi og funksjonsvariasjon.

9. Håndheve fluor-forbudet i skismøring, og arbeide for billige og effektive testmetoder.

3. VELFERD HELE LIVET

VISJON 2045

Se for deg dager med bare god tid. Du våkner av deg selv og hører barna i nabolaget leke utenfor. Når du kikker ut av vinduet, ser du at en ser seg rundt etter det neste treet å klatre i mens to andre sjekker hvilke bær som nå er modne i nabolagshagen. Tenk deg at de som skal hjelpe dine foreldre eller besteforeldre gjennom dagen har både tid til å sette seg ned for en prat, og nødvendig kompetanse for god omsorg i livets siste faser slik at du slipper å bekymre deg. Dager der du får tenkt tanker ferdig, og rekker å dele ideer og middager med andre.

Vi mennesker er natur, som vokser og hviler og lever med naturens rytmer. I ulike situasjoner og faser av livet, har vi ulike behov for å gi eller ta imot. Alle trenger vi hjelp, og alle har vi noe å

bidra med. Vi er mangfold. Framtidens bærekraftige velferdssamfunn er som et økosystem, hvor livet utspiller seg i samspill med andre liv, ingenting går til spille, og alle får mulighet til å

bidra med det de kan. Overskudd til mer enn å overleve er fordelt likere mellom oss. Her dyrkes fellesskap og livskvalitet og vi skaper meningsfulle hverdager sammen. De Grønne vil bygge et samfunn hvor folk har bedre tid og blir mindre ensomme, hvor vi lettere finner kortreiste gleder og trygge fellesskap.

Visjonen er et samfunn som gir barna en trygg og leken oppvekst, med rikelig kontakt med det som vokser og gror. Der ungdommen blir hørt og tatt på alvor, og finner sunne veier til mestring i både skole og fritid. Der veien inn i voksen alder gir alle mulighet til å bidra med det de har å gi, og kan stole på en grunnleggende økonomisk trygghet. Da kan vi senke skuldrene og være kreative, sammen og alene. Det er et samfunn hvor du får rask og riktig hjelp den dagen en livskrise rammer deg eller tryggheten din må gjenoppbygges. Der småbarnsforeldre og andre med store omsorgsoppgaver har kortere arbeidsdager og lengre ferier, fordi omsorg er livsviktig arbeid. Der vi har muligheten til å bo mer sosialt, også inn i alderdommen, og sammen kan dyrke hager, fellesskap, mening, og gode nærmiljøer.

VELFERD UNDER PRESS

Selv om Norge er et av verdens beste land å bo i, med et godt utbygd helsevesen og omfattende sosialtjenester som ivaretar de fleste som trenger det, så er velferden i dag under press fra flere kanter. Mange er ufrivillig enslige og ensomme, mange har det tungt psykisk, og vi gjemmer oss ofte bak hver vår skjerm. Selv om de fleste eldre er friskere enn noen gang, skal vi hjelpe flere personer med demens eller store pleiebehov enn før.

Vi avdekker i dag oftere sammensatte helseproblemer, og økningen i uførhet særlig blant unge bekymrer. De som jobber opplever et økende press om å løpe fortere og bli mer effektive.

Mange barn vokser opp i fattigdom, mens mange andre i samfunnet opplever økt velferd og materiell velstand.

SAMMEN OM VELFERDEN

De Grønne vil jobbe systematisk for å motvirke økende ulikhet og utenforskap, ta tak i systemene som sliter folk ut og møte varslede problemer med kloke løsninger. Sånn kan vi sikre fortsatt god velferd hele livet.

Velferdsstatens ordninger skal bidra til økonomisk trygghet og en anstendig levestandard for barn, småbarnsforeldre, seniorer og alle som har begrensede muligheter til å

delta i arbeidslivet. De Grønne vil sikre et fortsatt sterkt offentlig velferdstilbud til alle. Ideelle og kommersielle aktører kan gi et større mangfold og være et positivt supplement, samtidig som det er avgjørende at offentlige velferdsmidler kommer brukerne til gode. Vi vil redusere silotenkning og sikre at ulike tjenestetilbydere, både offentlige og private, samarbeider og koordinerer seg.

3.1 OPPVEKST OG KUNNSKAP

EN GOD START PÅ LIVET

De fleste barn og unge lever gode liv i trygge familier, men for mange vokser opp i usikre omsorgsmiljøer. Det offentliges mål i familiepolitikken bør primært være å styrke foreldres omsorgsevne gjennom råd og veiledning. Tiden som ungdom og ung voksen kan være en sårbar fase i livet for mange. Alle våre unge skal ha mulighet til å bli trygge og selvstendige mennesker med kompetanse til å utvikle seg, delta, påvirke og skape. For noen av de mest utsatte barna i samfunnet må det offentlige ta et større ansvar, og da er tidlig innsats viktig. De Grønne vil ha et samfunn med mindre press og stress fordi vi mener dette gir rom for bedre livskvalitet og bedre psykisk og fysisk helse på kort og lang sikt.

LEKEN LEGGER GRUNNLAGET FOR DANNELSE

Å være barn har en viktig egenverdi. Det er ikke et mål at barna våre så raskt som mulig skal bli effektive, flinke unge voksne. En god barnehage og skole tar vare på barns nysgjerrighet og læringslyst gjennom lek og trivsel, og kompetente voksne med tid til å ivareta hvert enkelt barns grunnleggende behov.

Barnets utvikling skal ivaretas emosjonelt, motorisk og intellektuelt i hele utdanningsløpet. De Grønne vil redusere omfanget av testing og målstyring og gi lærerne faglig handlingsrom.

KOMPETANSE FOR ET GRØNT SAMFUNN

En innovativ og inkluderende sirkulærøkonomi trenger ressursene som sitter i hver og en av oss.

Engasjerte medborgere, håndverkere, servicemedarbeidere, teknologer og akademikere, og mange flere er avgjørende for å omstille Norge. Derfor må grunnopplæringen være variert og

mangfoldig. Mangfoldet av barn og unge, som skal bli til hele mangfoldet av voksne, må få både utfordringer, mestring og lærelyst.

Utdanningstilbudet skal ruste ungdom for jobb eller videre utdanning. For å sikre viktig kompetanse for framtida, et mer inkluderende arbeidsliv og sivilsamfunn må skolen ta i bruk flere praktiske arbeidsmåter, få bedre tilgang på alternative læringsarenaer og ruste opp yrkesopplæringen.

GODE STUDENTLIV OG KUNNSKAP FOR FRAMTIDA

Spisset formalkompetanse og allmennkompetanse gjør også enkeltmennesker i stand til å løse nye oppgaver i et arbeidsliv i endring. Verdien av dette kan ikke måles bare i penger.

Vår tid krever kunnskap, innovasjon og endringsevne for å sikre overgangen til et bærekraftig og sirkulært samfunn. Samfunnet er i rask endring og har store behov for praktisk, teknisk, helsefaglig, pedagogisk og samarbeidende kompetanse. De Grønne vil sikre alle tilgang på

relevant og fleksibel kompetanseheving gjennom hele yrkeskarrieren.

De Grønne anerkjenner at studenter er utsatte fordi de ofte lever uforutsigbare liv med lite penger, høyt prestasjonspress, begrensede sosiale nettverk og færre rettigheter til for eksempel dagpenger ved arbeidsledighet. Studenters utsatte posisjon er blant grunnene til at studenter ofte har dårligere psykisk helse. De Grønne vil forebygge uhelse ved å styrke studentøkonomien, bedre tilgangen på studentboliger og møteplasser, og tilrettelegge for en god overgang til arbeidslivet.

VÅRE LØSNINGER

EN GOD BARNDOM

De Grønne vil:

1. Styrke samhandlingen mellom tjenester som jobber med barn, unge og deres familier.

Blant annet gjennom en tydeligere plassering av ansvaret for å koordinere tjenestenes innsats.

2. At prinsippet om barnets beste skal ligge til grunn for hele tjenestetilbudet gjennom oppveksten og følges tett opp.

3. Ta hensyn til at familiers situasjon er ulik og at alle barn skal ha muligheten til trygg tilknytning til sine foreldre, om det er en eller flere, og derfor bevare dagens mødre- og fedrekvote på 15 uker.

4. Bekjempe konsekvensene av familiefattigdom gjennom økt økonomisk støtte til foreldre.

5. Sikre alle barn og foreldre en god start på familielivet, gjennom god svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg og god oppfølging ved adopsjon eller fosterhjemsplassering.

6. Gi helhetlige hjelpetiltak til foreldrene under svangerskapet, spesielt dersom det er mistanke om omsorgssvikt under eller etter svangerskap.

7. Sikre alle blivende foreldre tilgang på foreldreveiledning.

8. Åpne opp for at barn med flere enn to omsorgspersoner, også kan ha flere enn to juridiske foreldre.

9. Sikre barns rett til samvær og omsorg med begge foreldre, også etter samlivsbrudd.

Likestille foreldrene i Barneloven og forvaltningen av denne ved å sikre begge foreldre reelt likeverdig foreldreskap, også etter samlivsbrudd.

10. Sikre at barn med funksjonsvariasjoner eller sykdom får oppfylt sine lovfestede rettigheter til opplæring, helsehjelp, fritidsaktiviteter, familiesamvær, omsorg og samfunnsdeltakelse, på lik linje med andre barn.

11. Sikre at fuksjonsvarierte foreldre får riktig støtte til å utøve foreldrerollen sin og at ansatte innen helse, omsorg og barnevern har oppdatert kunnskap om både synlige og usynlige funksjonsnedsettelse.

12. Styrke forbudet i § Barnelovens 43 mot at en forelder saboterer barnas samvær med den andre forelder etter samlivsbrudd, og styrke hjemmelen for effektive sanksjoner mot samværsabotasje i Barnelovens § 65. Barnekonvensjonen og hensynet til barnets beste skal være det førende prinsipp, slik at barnas mening blir hørt, og mulighet til å

takke ja eller nei til samvær ivaretas.

13. Styrke tilbud om møteplasser og språkopplæring til foresatte og barn som ikke bruker barnehage, som for eksempel Åpen barnehage og aktiviteter på biblioteket.

14. Videreføre kontantstøtten for barn mellom 1 og 2 år.

15. Sikre kompetanse om vold, overgrep og traumer hos alle som jobber med barn, gjennom utdanning og systematisk kursing og kompetanseheving.

BARNEVERN OG FAMILIEVERN

De Grønne vil:

1. Sikre at barnekonvensjonen aktivt legges til grunn i all saksbehandling som angår barn og unge, og særlig vektlegge viktigheten av at barns stemme blir hørt i saker som angår dem.

2. Tilrettelegge for flere lavterskeltilbud for familier i sårbare situasjoner, inkludert forebyggende familieråd og foreldreråd som mobiliserer ressurser i nettverket rundt.

3. Styrke familievernet og meglingstilbudet til familier som trenger det.

4. Bedre kjønnsbalansen ved å rekruttere flere mannlige familieterapeuter og barnevernspedagoger.

5. Videreføre tiltakene i kompetansesatsningen på det kommunale barnevernet.

6. Sikre at fosterforeldre får tilgang på god veiledning og støtte.

7. Redusere kommunenes egenandel når barn og ungdom trenger opphold på institusjon.

8. Øke rekrutteringen av fosterhjem generelt, og rekruttere flere beredskapshjem og fosterhjem som tar imot søsken for å sikre at søsken kan plasseres i samme fosterhjem om de ønsker det.

9. I større grad benytte frikjøp av fosterforeldre til barn med store omsorgsbehov.

10. Øke det kulturelle og språklige mangfoldet blant fosterfamilier, beredskapshjem og ansatte i barnevernet.

11. At det skal gjennomføres tverrfaglig kartlegging av behov og ressurser for alle barn som skal flytte til institusjon.

12. Vurdere om Statsforvalteren skal ha myndighet til å pålegge interkommunalt samarbeid om barneverntjenester for å ivareta rettsikkerheten til barn og familier.

13. Gi personer under 18 år som har rusproblemer lik rett til behandling i spesialisthelsetjenesten som de over 18.

14. Gjennomgå praksis for omsorgsovertakelser med et mål om å få bedre belyst de styrkene som ligger i fortsatt tilknytning til foreldre og familie. Avslutte dagens praksis der foreldre risikerer å stå alene og måtte bevise sin omsorgsevne i møte med en rettspraksis der den barnevernsfaglige instansens ord får en større tyngde.

BARNEHAGE

De Grønne vil:

1. Jobbe for å utvide retten til barnehageplass i kommunen og oftere sikre barnehageplass i nærmiljøet.

2. Sørge for lav makspris og gode moderasjonsordninger.

3. Styrke bemanningen i barnehagene og spesielt rekrutteringen av menn.

4. Gi barnehagepersonalet mer tid til individuell oppfølging av barna, til planlegging og samarbeid, samt redusere krav til unødvendig rapportering og dokumentasjon.

5. Sikre at ansatte i barnehagene får tilgang til etter- og videreutdanning.

6. La barnehagen være en integrert og aktiv del av lokalsamfunnet gjennom å styrke samarbeidet med andre offentlige institusjoner og frivillige aktører.

7. Stille kvalitetskrav for trygge materialer i lekeplasser og i leker, forby materialer med miljøgifter, og bidra til trygge og miljøvennlige alternativer og mye natur på

uteområdene.

8. Gi barn på asylmottak rett til plass i ordinær barnehage.

9. Beskytte barns frie lek i barnehagen.

10. Øke bruk av naturen som arena for lek, læring og mestring i barnehagene.

11. Sikre at mat i barnehagen er inkluderende og følger nasjonale kostholdsråd.

12. Gå mot forslag om digital kompetanse og skolefaglig læring i barnehagen.

GRUNNSKOLE

De Grønne vil:

1. Sørge for bedret finansiering av skolesektoren gjennom å styrke kommuneøkonomien og øremerkede midler til fysisk læremateriell og skolemat.

2. Styrke skolen som arena for tverrfaglig, helhetlig, samordnet og kunnskapsbasert oppfølging av barn og unge.

3. Styrke gratisprinsippet i skolen og tilby gratis skolemat og leksehjelp.

4. Sikre at lek og fysisk aktivitet får en større plass i skolen, særlig de første skoleårene.

5. Redusere bruken av skjerm i barneskolen, inkludert hjemsending av digitale enheter fra 1.-7. trinn. Skolene må sikres ressurser til trykte læremidler. Samtidig må digitale og oppdaterte verktøy være tilgjengelig når det gir pedagogisk nytte.

6. Gi lærerne mer tid til kjerneoppgavene sine ved å redusere krav til rapportering, dokumentasjon og testing.

7. Sikre at ledere i skolen bruker mindre tid på forvaltningsoppgaver, slik at de kan fokusere på arbeidet med pedagogisk ledelse.

8. Sikre at nyutdannede lærere får kvalifisert veiledning i et introduksjonsår, der både nyutdannet og mentor sikres avsatt tid til veiledning.

9. Sikre at barn som trenger ekstra oppfølging gjennom skoledagen, også får dekket dette behovet på SFO/AKS.

10. Sikre økt kompetanse og bemanning i SFO-tiden.

11. Redusere antall skoletimer i småskolen, og intensivere arbeidet for å sikre at de laveste trinnene får en skolehverdag preget av lek, praktisk undervisning og uteskole.

12. Jobbe for å utsette skolestart til 7 år, og starte systematisk utprøving av fleksibel skolestart etter modenhet.

D01: (Cecilie, Christine, Stefan, Jonas, Suzanne, Pål, Hilde) Alternativ til punkt 12: Følge opp anbefalingene fra evalueringen av 6-årsreformen, for å sikre at første klasse blir preget av mestring, lek, aktivitet og trygghet for alle barn. Vi vil bl.a. legge til rette for økt kompetanse på bruk av lek og frilek i skolehverdagen og flere voksne i klasserommet.

13. Gjøre det enklere å få innvilget utsatt skolestart.

14. Kutte antallet undervisningstimer i skolen for å frigi mer tid til aktivitet som stimulerer barnas helhetlige sosio-emosjonelle utvikling og dekker barnas behov for omsorg, trygghet og lek.

15. Gå mot forslag om obligatorisk heldagsskole.

16. Redusere den samlede mengden prøver og kartlegginger i skolen.

17. Begrense bruken av karakterer i grunnskolen og ikke innføre karakterer i barneskolen.

18. Sikre tilstrekkelige statlige midler til å kunne innføre et daglig gratis, varmt skolemåltid basert på nasjonale kostholdsregler, der eget personale har ansvar for gjennomføring.

Områder med levekårsutfordringer skal prioriteres.

19. Beholde adgangen til å etablere og drifte ikke-kommersielle private skoler med annen pedagogisk eller religiøs profil, og sikre økonomiske rammer som muliggjør forsvarlig drift og utvikling av disse.

20. Sikre universell utforming av alle skolebygg slik at elever med ulike former for funksjonsvariasjon har mulighet til å gå på skole i sitt nærmiljø.

21. Gjøre en ekstraordinær innsats for å sikre at alle barneskoler og ungdomsskoler skal være tilgjengelige med rullestol innen 2032.

22. Innføre en nasjonal satsing på forebygging av vold og trusler i skolen.

23. La læreren få gjøre jobben sin med tillit og pedagogisk handlingsrom i ryggen.

24. Emosjonell utvikling og trivsel skal vektlegges for å sikre en trygg skolehverdag uten mobbing og mistrivsel.

25. Fremme tidlig innsats for elever med behov for ekstra støtte, gjennom nært samarbeid mellom lærere, barnehage, PP-rådgivere og spesialpedagoger.

26. Arbeide for en økning av tilgang til alternative opplæringsarenaer, som kan ivareta elever som ikke får tilfredsstillende utbytte av det ordinære skoletilbudet.

27. Heve lærernes kompetanse i å gjenkjenne barn med høyt læringspotensial og gi tilpasset opplæring.

28. Sørge for at digitale læremidler blokkerer annonser og persontilpasset reklame, og at det installeres filter som beskytter barn mot skadelig innhold.

29. Innføre nasjonale regler som sikrer en mobilfri grunnskole. Slike regler må ha unntak som sikrer lærernes metodefrihet og elevenes behov for hjelpemidler.

30. Bygge opp skolebibliotekene, for å tilby en møteplass på skolen som ikke har prestasjon som formål.

31. Styrke undervisningen i sosial kompetanse, positiv seksualitet, grensesetting og normkritikk.

32. Inkludere kunnskap og kompetanse om seksualitetsundervisning i lærerutdannelsen.

33. Støtte prøveprosjekter i ungdomsskolen med skolestart senere på dagen.

34. Gjennomføre forsøk med alternativer til dagens eksamen i grunnskolen, med mål om en mer helhetlig sluttvurdering.

35. Sikre midler til at skolen aktivt jobber med aktiviteter og opplæring i demokratiske prinsipper og menneskerettigheter.

36. Styrke muligheten for å utvikle praktiske ferdigheter og gjennom satsing både på

egnede lokaler, videreutdanning og økt ressurstildeling til skolene.

37. Støtte skoler som vil opprette skolehager.

VIDEREGÅENDE OPPLÆRING

De Grønne vil:

1. Bevare fylkeskommunenes mulighet til å tilpasse inntaksordninger i videregående opplæring etter lokale forhold og elevenes valg.

2. Sikre at det finnes alternative veier til fagbrev for ungdom som ikke kan eller ønsker å

benytte de ordinære opplæringsløpene.

3. Styrke rådgivningstjenesten.

4. Utrede muligheten for felles PP-tjeneste for kommune og fylkeskommune.

5. Støtte prøveprosjekter med skolestart senere på dagen i videregående.

6. Styrke retten til medvirkning i egen skolehverdag for elever med nedsatt funksjon.

7. Sikre retten til å få opplæring i alternativ og supplerende kommunikasjon (ASK) og sikre nytt tilbud om denne opplæringen etter endt utdanning for personer med utviklingshemming som først er moden for å ta det i bruk etter tenårene.

8. Gjennomføre forsøk med alternativer til dagens eksamen, med mål om å yrkestilpasse fellesfagene i videregående opplæring ytterligere og sikre en sluttvurdering som bedre representerer elevenes kompetanse.

9. Tilrettelegge for ordninger hvor læretiden i bedrift kan fordeles over hele opplæringstiden.

10. Stille strengere krav i offentlige anbud og offentlige institusjoner om bruk av lærlinger og fagarbeidere.

11. Tilby mer spesialisering på VG1 og stimulere fylkeskommuner til å samarbeide om opplæringstilbud på spesialiserte og små fagområder, og samarbeide om språkmiljø for samisk og tegnspråk.

12. Sikre gode vilkår for etter- og videreutdanning for ansatte i skole, barnehage og andre deler av oppvekstsektoren.

13. Styrke tilbud om praktisk læring som kan hjelpe ungdom til videre utdanning eller arbeid gjennom en større satsing på produksjonsskoler.

14. Styrke samarbeid mellom fylkeskommuner og næringsliv for å sørge for mer relevant praksis i løpet av yrkesopplæringen.

15. Jobbe for støtteordninger som gjør det lettere for videregående skoler med spesielle tilbud å ta imot elever fra andre fylker som ønsker seg eller trenger slike tilbud, men som ikke finner dem i eget hjemfylke.

HØYERE UTDANNING OG STUDENTER

De Grønne vil:

1. Øke studiestøtten med mål om å heve den til 1,5 G og fordele den over 12 måneder, og innføre en årlig justering av studiestøtten i tråd med lønns- og prisutviklingen i samfunnet.

2. Nedsette en arbeidsgruppe som inkluderer studentrepresentanter for å gjennomgå og avklare nasjonale rammer for plagiat og fusk.

3. Sikre at alle studenter har tilgang til nødvendige læremidler gjennom biblioteks- og/eller låneordninger, og i større grad kan bruke digitale læremidler med fri lisens.

4. Øke studiestøtten for studenter med barn og studenter med nedsatt funksjonsevne til 2,5 G og fordele den over 12 måneder.

5. Sikre at minst 40 % av studielånet omgjøres til stipend ved oppnådde studiepoeng.

6. Gjennomføre et løft for studenters psykiske helse, med flere møteplasser og økte statlige tilskudd til studentsamskipnadenes helsetjenester.

7. Bygge minst 3000 studentboliger i året, og prioritere steder med boligmangel.

8. Satse på rehabilitering av eksisterende studentboliger, og vektlegge klima- og miljøkrav i både studentboligbygging og -rehabilitering.

9. Sikre at universiteter og høyskoler setter opp jevnlige klimaregnskap med konkrete handlingsplaner for utslippskutt, og at utdanningsinstitusjonene har nødvendige forutsetninger for å nå klima- og bærekraftsmålene innen 2030.

10. Lovfeste studenters rett til et godt læringsmiljø og universelt utformede utdanningsinstitusjoner, og sikre at tjenester og infrastruktur i høyere utdanning er lagt til rette for at alle skal kunne delta.

11. Gjøre det lettere for nyutdannede studenter og personer i etter- og videreutdanning å

beholde retten til dagpenger og motta stønad fra NAV, ved å endre minstesats for inntekt i dagpengeordningen for studenter og nyutdannede (innen 12 mnd).

12. Sikre utdanning som arbeidstiltak for mennesker med nedsatt funksjon ved å fjerne begrensninger i varighetsbestemmelsen og nedre aldersgrense.

13. Sikre at universitetene og høyskolene tilrettelegger for at mennesker med nedsatt funksjon og gravide kan gjennomføre praksis, samt for frivillig og politisk aktivitet i utdanninger med obligatoriske undervisningsopplegg som praksis eller turnus.

14. Sørge for at alle høyere utdanningsinstitusjoner er åpne og inkluderende steder.

15. Reversere innføringen av skolepenger for internasjonale studenter fra land utenfor EU/EØS, og forsvare lik tilgang på utdanning.

16. Sikre alle studenter mulighet til studiepoenggivende praksis i arbeidslivet, og jobbe for mer samarbeid om å la studenter delta i utviklingsprosjekter.

17. Styrke grunnfinansieringen for universitets- og høyskolesektoren.

18. Gjøre det enklere for ansatte ved profesjonsutdanningene å kombinere undervisningsstillinger med arbeid i relevant bransje.

19. Sikre internasjonalisering gjennom å styrke Norpart-programmet, gjøre det enklere for studenter og forskere å skaffe visum til Norge, gjeninnføre kvoteordningen, og gjøre Students at Risk til en permanent ordning.

20. Gi gratis norskkurs til alle internasjonale studenter og forlenge perioden internasjonale studenter kan få opphold for å søke arbeid.

21. Fremme kritisk tenkning og etisk refleksjon knyttet til digital kompetanse, som del av allmenndannelsen gjennom hele utdanningsløpet.

22. Fremme utvikling av norske KI-verktøy og etiske retningslinjer for KI i utdanning og forskning.

23. Utvikle flere insentivordninger for kvalitetsutvikling i høyere utdanning.

24. Sikre utdanningstilbud innen undervisning og helsefag for hele landet gjennom fleksible og desentraliserte utdanningstilbud og muligheter for videreutdanning.

25. Utvikle bedre kvalitetssikring av fleksible og desentraliserte utdanninger.

26. Sikre at lærerutdanningene gir framtidas lærere god og tverrfaglig kompetanse om barns grunnleggende behov, også utover læring.

27. Stille krav om at lærerutdanningene skal gi lærere kompetanse i urfolks og nasjonale minoriteter sin kultur, rettigheter og historie, og kjønns- og seksualundervisning.

28. Utvikle prøveordninger for forhåndsautorisering av helsefagutdanninger fra EU-land, og for godkjenning av praksisperioder i utlandet for studenter i helsefagutdanninger.

29. Trappe opp antallet studieplasser ved fagskolene og ivareta fagskolenes egenart som arbeidslivsnær utdanning med praktisk tilnærming, og med livslang læring.

30. Skape flere veier inn til høyere utdanning, blant annet gi flere elever med fullført fagbrev tilgang til høyere utdanning ved relevante linjer gjennom “Y-veien”.

31. Styrke finansieringen av høyere yrkesfaglig utdanning.

32. Opprette en nasjonal studentombudsordning for fagskolestudenter.

33. Lovfeste et gratisprinsipp for offentlig høyere yrkesfaglig utdanning i fagskoleloven.

34. Gi folkehøgskolene gode rammer.

3.2 VELFERD, ARBEID OG LIVSKVALITET

VEIEN TIL ET GRØNT VELFERDSSAMFUNN FOR ALLE

Vi er hverandres velferd, og alle tjener på at flest mulig er inkludert. Et inkluderende samfunn krever aktiv fattigdomsbekjempelse og et sterkt sosialt sikkerhetsnett. Små forskjeller bevarer tilliten mellom folk og vilje til å slutte opp om felles løsninger, og ruster også samfunnet bedre til å gjennomføre endringene som klima- og naturkrisen krever av oss. De Grønne vil føre en målrettet politikk for et sosialt rettferdig lavutslippssamfunn, der vi deler mer og bekjemper fattigdom og urettferdighet.

Det bør bli enklere for mennesker å bruke ressursene sine til det beste for seg selv og andre samtidig som man mottar hjelp fra velferdsstaten. Vårt mål er at flest mulig skal ha mulighet til å

leve gode liv, der de får være ressurser for andre mennesker og bidra i sine lokalsamfunn med sine ferdigheter og egenskaper. I dag er tjenesteapparatet så stort og uoversiktlig at det er vanskelig å navigere for den som søker hjelp og støtte. Å bli en kasteball mellom ulike systemer er direkte skadelig både for barna, de unge og deres foreldre. De Grønne vil bekjempe konsekvensene av familiefattigdom med forebygging og støtte. Foreldre som har store økonomiske problemer har ofte dårligere forutsetninger for å yte omsorg. De Grønne mener derfor at generell fattigdomsbekjempelse er en forutsetning for å gi barn og unge en god start på livet.

BO BEDRE OG MER SOSIALT

Grønn boligpolitikk handler om å veve fellesskapene våre tettere og sikre alle tilgang på en rimelig bolig det er godt å bo i, med lavt miljøavtrykk. De Grønne vil bruke arkitektur til å

tilrettelegge for gode liv samtidig som vi bruker mindre plass og bor mer sosialt. Boligene våre skal gjøre det lettere å leve klima- og miljøvennlig.

Dagens boligpriser er altfor høye i de store byene. For mange unge er terskelen til boligmarkedet uoverstigelig. De Grønne vil gjenreise den sosiale boligpolitikken, og gjøre det mulig for alle å leie eller eie en bolig med god bokvalitet til overkommelig pris. Vi vil jobbe for å

innføre en tredje boligsektor, og vurdere andre virkemidler for å på sikt sørge for at alle har tilgang til en hensiktsmessig bolig.

MENINGSFYLT OG TRYGT ARBEIDSLIV

Arbeid er en av de viktigste nøklene til inntekt, inkludering, helse og mening i vårt samfunn.

Derfor er vårt mål at flest mulig skal ha lønnet arbeid og trives i jobben sin. De Grønne vil verne om grunnleggende rettigheter i arbeidslivet, som fast ansettelse og innflytelse over egne arbeidsvilkår. At arbeidstakere organiserer seg for å bedre sin posisjon på arbeidsplassen har tjent folk og land godt. Det har gitt bedre fordeling av velstand og gjør økonomien mer omstillingsdyktig.

At næringslivet også organiserer seg i hovedorganisasjoner, gjør det lettere for bedrifter å være gode arbeidsgivere, og gir mulighet for landsdekkende avtaler og samarbeid mellom arbeid og kapital. Vi vil legge til rette for høy organisasjonsgrad, en sterk arbeidsmiljølov og et godt samarbeid mellom partene i arbeidslivet og staten. Samarbeidet i arbeidslivet bygger på og skaper gjensidig tillit, og bidrar til at vi har produktive og innovative bedrifter som ivaretar sitt samfunnsansvar. Det er særlig viktig når norsk arbeidsliv skal omstille seg ut av oljealderen og ny teknologi gjør at mange arbeidsoppgaver blir utført på nye måter.

BEDRE TID

Samtidig som det er et gode å få arbeide, er fritiden dyrebar. Kanskje handler den neste store velferdsreformen om å få bedre tid? De siste tiårene har samfunnet vårt blitt rikere og rikere, uten at vi har fått mer fritid. En stadig større andel av arbeidsstyrken opplever at jobben tar så

mye tid og energi at det går utover privatlivet. Mange møter veggen, og sykemeldinger koster både den enkelte og samfunnet dyrt. Derfor vil De Grønne jobbe for å redusere arbeidstiden og arbeidspresset over tid, og samarbeide med partene i arbeidslivet for å prioritere tid og livskvalitet fremfor kjøpekraft. Med mer tid til det som er viktig for oss kan vi leve mer bærekraftig, gi livsgleden rom, og enklere være der for hverandre.

EN ALDERDOM Å GLEDE SEG TIL

Norske innbyggere lever stadig lengre, og er stort sett friskere enn før. De Grønne mener at eldre mennesker er en ressurs og representerer verdier, kompetanse og innsikt samfunnet har behov for. De Grønne vil legge til rette for et seniorvennlig samfunn, der eldre kan bo hjemme så lenge de vil, i tilrettelagte boformer som har fellesrom og utearealer som bidrar til aktivitet og mellommenneskelige møter. Samfunnet må legge til rette for at eldre kan få være en ressurs for yngre generasjoner, om det er i et bofellesskap, på skolebesøk eller i parken. Sammen skaper vi et samfunn der alle blir sett, hørt og verdsatt gjennom hele livet.

VÅRE LØSNINGER

SOSIAL RETTFERDIGHET OG KAMP MOT FATTIGDOM

De Grønne vil:

1. Redusere inntektsskatten for folk med lav eller gjennomsnittlig inntekt i løpet av stortingsperioden, mens folk med høy inntekt skal betale mer 2. Øke og skattlegge barnetrygden, for å redusere barnefattigdom på en mer treffsikker og kostnadseffektiv måte.

D10: (Suzanne) Alternativ til kulepunkt 2:

Styrke og bevare barnetrygden som en universell ytelse hvor alle barn har et grunnleggende behov som er likt, mens omfordeling og ytelser som sikrer lik mulighet for deltakelse reduserer forskjeller.

3. Gi barnefamilier i vedvarende lavinntekt en mer helhetlig oppfølging, med en egen familiekoordinator for både barn og voksne.

4. Sikre tilstrekkelig barnefaglig kompetanse hos NAV-ansatte, og tydeliggjøre gjennom lovverk ansvaret de har for hele familiens levekår. Barneperspektivet skal prioriteres i alle NAV-saker som involverer barn.

5. Utrede ordninger for borgerlønn tilpasset norsk kontekst, og gjennomføre pilotforsøk for å samle erfaringer om innretning og virkning.

6. Jobbe for at kollektivtransporten har familierabatter, er universelt utformet og tilpasset barn og unge.

7. Innføre en mer tillitsbasert sosialstøtte, en garantert minsteinntekt man får tildelt over tid, som reduserer byråkrati og ikke forutsetter salg av eiendeler.

8. Øke satsene for sosialhjelp til SIFO-nivå.

9. Beskytte folk mot gjeldsfeller ved å forby markedsføring av forbrukslån og kredittkort, sette et tak for renter på forbrukslån, og kraftig begrense mulighetene til å tjene på

inkassoinnkreving.

10. Gjøre NAV mer tilgjengelig og fleksibelt ved en gjennomgang med sterk brukerrepresentasjon av telefon- og åpningstider, nettsider og lokalisering av NAV-kontorer, og ved å styrke tilgangen til en fast kontaktperson over tid.

11. Gi NAVs ansatte større rom for å jobbe sosialfaglig ved å forenkle og avbyråkratisere ytelsene, styrke saksbehandlingskapasiteten, og sikre etterutdanning og bemanning.

12. Styrke og forenkle bostøtten: beregne støtten for 6 måneder, høyere inntekt en kortere periode skal ikke utløse avslag eller tilbakebetalingskrav og arbeidsinntekten til barn som er under videregående opplæring holdes utenfor beregningen.

13. Utvide prosjektene med klart språk til hele NAV, slik at vedtak og annen kommunikasjon med brukere blir formidlet på en måte som er forståelig.

14. Sikre at mennesker med så stort hjelpebehov at de har vansker med å be om hjelp eller klage på avslag blir ivaretatt og fulgt opp, og forlenge klagerett under visse omstendigheter.

15. Endre dagpengeordningen til også å omfatte nyutdannede og personer som har mindre deltidsstillinger.

16. Gjennomføre et pilotprosjekt med delestillinger, samfinansiert av arbeidsgiver og NAV, der to personer med noe redusert arbeidsevne ansettes, får opplæring sammen, og får jobbe så mye som helsen tillater.

17. Samordne utbetalingsdatoer for velferdsytelser bedre og mer forutsigbar, og sikre automatisk beskjed om kommende viktige frister i systemet.

18. Informasjon er ikke levert før mottaker har forstått. NAV må ta sin del av ansvaret om mennesker misforstår lovverket knyttet til velferdstjenester, og må sannsynliggjøre at riktig informasjon er gitt før noen dømmes for svindel.

19. Gjøre det enklere å leve godt med lite penger ved å holde allemannsretten i hevd, styrke landsomfattende deleordninger som folkebibliotek og BUA, og sikre bedre tilgang til kultur og nærnatur som fellesgoder, uavhengig av inntektsnivå.

20. Tredoble engangsstønaden ved fødsel og adopsjon.

21. Gi far og medmor selvstendig opptjeningsrett til foreldrepenger.

22. Styrke velferdsrettighetene til selvstendig næringsdrivende for sykepenger, dagpenger og pensjon når man ikke er i et fast ansettelsesforhold, og gjøre det enklere å kombinere barn og familieliv med å drive egen virksomhet.

23. Innføre en ordning der ventetid for behandling blir trukket fra perioden med arbeidsavklaringspenger, og forlenge maksperioden fra dagens tre år til minimum fire år for arbeidsavklaringspenger slik at den muliggjør reell avklaring.

24. Gi bedre tilgang til sosiale rettigheter gjennom å forenkle prosessen for registreringsbevis for EØS-borgere.

FOREBYGGE UNGT UTENFORSKAP

De Grønne vil:

1. Opprette forsøksprosjekt med ettårig frivillig arbeidsår som et tilbud til ungdommer over 15 år som er ferdige med grunnskolen.

2. Gjennomføre prøveordninger der unge opp til 30 år som står utenfor arbeid og utdanning får inntektssikring i form av ungdomslønn. Dette må være kombinert med god veiledning og individuell tilrettelegging for arbeidsrettet aktivitet.

3. Sørge for at alle barn og unge kan delta på minst én fritidsaktivitet, og har gode lekeplasser, fritidsklubb og trygge sosiale møteplasser i sitt nærmiljø.

4. Sikre fritidsklubber og oppsøkende ungdomsarbeid i hele landet, enten i kommunal regi eller interkommunalt.

5. Utvide meråpent på bibliotekene, som trygge møteplasser også for unge.

6. Styrke områdesatsingene og særlig det forebyggende arbeidet for unge, med familieråd, foreldreråd og trivselsvandringer, for å mobilisere lokale fellesskap.

7. Flytte ansvaret for rusoppfølging for ungdom til helsevesenet, og sikre at alle unge med utfordringer blir møtt med fokus på bakenforliggende årsaker og tilbys muligheter til å

finne trygghet og mening.

8. Styrke praktisk utfoldelse i skolen, yrkesfagene og de alternative utdanningsløpene, og praksisnære jobbtiltak for å inkludere flere i arbeidslivet.

9. Jobbe tverrfaglig og tverrkulturelt med å bygge tillit i ulike ungdomsmiljøer, og etablere regionale plattformer for erfaringsutveksling for ungdomsarbeidere, minoritetsrådgivere og ressurspersoner fra ulike miljøer som kan bidra til brobygging i storsamfunnet.

BOLIGPOLITIKK

De Grønne vil:

1. Gjennomføre en boligsosial reform som tar retten til bolig på alvor, inkluderer forebygging av boligutfordringer, tiltak som fremmer god bokvalitet og sosiale boformer og sikrer trygge og langsiktige boliger til en overkommelig pris.

2. Innføre en ikke-kommersiell tredje boligsektor i sjiktet mellom kommunale boliger og det åpne markedet, for å sikre flere gode boliger, og gi kommunene mulighet til å kreve at inntil 30% av nye boligprosjekter avsettes til tredje boligsektor.

3. Legge til rette for utvikling av ikke-kommersielle utleieselskaper eid av ideelle organisasjoner og det offentlige.

4. Styrke leietakernes rettigheter og et mer profesjonalisert og rettferdig leiemarked.

5. Utrede en innføring av skattefradrag for leieboeres husleiekostnader som et sosialt utjevnende tiltak.

6. Utvide ordningen med startlån og vurdere å gjøre vilkårene mer gunstige for å hjelpe førstegangsetablerere å komme inn på boligmarkedet.

7. Styrke samarbeidet mellom staten, kommuner og innbyggere om områdeløft for å bedre miljø, boforhold og levekår der det er levekårsutfordringer.

8. Øke støtten til ”Housing First”-programmer, og utvide modellen til å benyttes i hele landet, for å sikre flest mulig hjemløse et sted å bo.

9. Styrke Husbanken og utvide Husbankens rolle til å kunne forebygge at husstander blir vanskeligstilte på boligmarkedet, samt å sikre god bokvalitet og boligvariasjon.

10. Stramme inn regulering av de største boligbyggelagene for å sikre sterkt medlemsdemokrati og sette en maksgrense på ansiennitet som tildelingskriterium.

11. Øke energieffektivisering i boliger både for huseiere og leietakere gjennom en rekke tiltak som momsfritak for kjøp av isolasjon, vinduer og dører, skattefradrag for håndverkertjenester knyttet til energieffektivisering, og ENOVA-støtte også for trinnvise tiltak med moden og velprøvd teknologi.

12. Tilrettelegge bedre for byggfellesskap, boligbyggelag, mikrohus, økolandsbyer og andre alternative boformer som bruker naturmaterialer og er energi- og arealeffektive.

13. Sette av arealer og innovasjonsmidler til sosiale boformer, etablering av generasjonskollektiver og andre bofellesskap, også til ulike demografiske grupper.

14. Sikre at utbygging som staten, kommuner eller fylker finansierer, bestiller og er oppdragsgiver for skal være forbildeprosjekter for god arkitektur og ivareta hensynet til natur, miljø og landskap.

D12: (Marius, Hildegunn, Ingrid, Hilde, Suzanne) Tillegg, nytt kulepunkt:

Stille krav om grøntområder, deleløsninger og levende fellesarealer i alle boligområder. For boliganlegg med mer enn 20 boliger skal det bygges fellesløsninger som vaskerom, gjestehybel, kjøkken og oppholdsrom og verksted.

15. Utvikle en helhetlig nasjonal arkitekturpolitikk som omfatter både landskap og bygde omgivelser, og synliggjør hvordan arkitektur og stedsutvikling skal bidra til å nå

overordnede samfunnsmål om bærekraft, folkehelse og gode steder.

16. Styrke den plan- og arkitekturfaglige kompetansen hos kommunene, beslutningstagere og den lokale involveringen i stedsutvikling, og vektlegge kvalitet og bærekraft i et livsløpsperspektiv i alle byggeprosjekter.

ARBEIDSLIV OG ARBEIDSVILKÅR

De Grønne vil:

1. Sikre arbeidsmiljølovens bestemmelser om fast ansettelse, også i vikarbyrå.

2. Justere forbudet mot innleie av arbeidstakere slik at virksomheter har mulighet til å leie inn eksterne konsulenter og rådgivere med ekspertise og erfaring som virksomheten selv ikke besitter til klart avgrensede prosjekter i innleievirksomheten som ikke er en del av den faste virksomheten

3. Bevare reglene om kollektiv søksmålsrett og vurdere å utvide dem til å gjelde klassifisering av arbeidstakere for å sikre rettighetene til arbeidstakere i plattformøkonomien.

4. Bekjempe ufrivillig deltid og øke andelen hele stillinger i helse- og omsorgssektoren i samarbeid med partene i arbeidslivet.

5. Allmenngjøre relevante tariffavtaler når det er mulig, for å sikre seriøse arbeidsforhold for flest mulig.

6. Øke innsatsen mot arbeidslivskriminalitet ved å tilføre Arbeidstilsynet, NAV og Skatteetaten ressurser til å håndheve arbeidsmiljøloven.

7. Øke støtten til frivillige og ideelle organisasjoner som bistår ofre for sosial dumping, arbeidslivskriminalitet og tvangsarbeid.

8. Praktisere prinsippet om lik lønn for arbeid av lik verdi, herunder å forby ulønnede praktikantstillinger i det offentlige og utrede ulike tiltak for lønnsutjevning til fordel for kvinnedominerte yrker.

9. Gi småbarnsforeldre med barn i barnehagealder (opp til 6 år) “hentefri”, altså rett til å gå

ned til 90% stilling med full lønnskompensasjon. For den enkelte forelder som er alene om å ha omsorg for barn, eller delt likt mellom foreldre i samme husstand.

10. Gjennomføre forsøk med 30-timers uke i offentlig sektor, både i offentlig administrasjon og for ansatte som leverer tjenester som barnehager og sykehjem.

Forsøkene skal ha særlig fokus på hvordan ulike modeller spiller inn på sykefravær, helseutvikling hos de ansatte og tilfredshet med arbeidsplassen.

11. Samarbeide med partene i arbeidslivet om å redusere normalarbeidstiden, med stor fleksibilitet for den enkelte arbeidsplass for hvordan arbeidstid og arbeidstidsreduksjon

skal organiseres med mål om å finne gode løsninger for å ta ut produktivitetsvekst i mer fritid. Dette for å sikre mindre press i alle livets faser.

12. Etablere en forsøksordning hvor arbeidsgivere kan søke om å bli med i en ordning hvor deres ansatte får redusert arbeidstid til 80 eller 90 prosent og kostnaden dekkes gjennom et spleiselag mellom arbeidsgiver, arbeidstaker (ved noe redusert lønn) og det offentlige (ved noe redusert arbeidsgiveravgift).

13. Innføre en ekstra ferieuke for foreldre med barn opp til 12 år.

14. Utrede de langsiktige konsekvensene av økende automatisering av vare- og tjenesteproduksjon, med vekt på tiltak som motvirker økt økonomisk ulikhet og sikrer statens skattegrunnlag.

15. Åpne for lavere uføretrygding enn 50 prosent.

16. Innføre forsøksordninger med å fjerne aktivitetskrav og -begrensninger for mottakere av dagpenger, arbeidsavklaringspenger og uføretrygd.

17. Gjennomføre en grønn kompetansereform sammen med partene i arbeidslivet og opplæringsaktører, med et omstillingsfond for grønn videreutdanning, omskolering fra petroleumsfag og ekstraordinære tiltak i særlig utsatte bransjer.

18. Utrede vilkår for at personer med statsborgerskap i land utenfor EU skal kunne gis samme vilkår for midlertidig arbeidstillatelse som EU-borgere.

19. Arbeide for et enkelt og forutsigbart regelverk for arbeidsinnvandring, for å sikre raskere tilgang på kvalifisert arbeidskraft, også fra land utenfor EØS-området.

20. Sørge for at arbeidsinnvandrere til Norge får informasjon om rettigheter og plikter i arbeidslivet, og tilbud om gratis norskundervisning.

21. Gi likestillings-og diskrimineringsnemnda myndighet til å fastsette oppreisning i saker innenfor arbeidslivet.

22. Utvikle ordninger som gjør fortsatt arbeidslivsdeltakelse mulig for pårørende som yter omfattende meromsorg til barn, foreldre, partner eller andre nære som er langvarig syke, rusavhengige eller omsorgstrengende av andre grunner.

23. Jobbe videre med modeller for å redusere arbeidstider også i distriktskommuner der det allerede er for få hender til å løse offentlige oppgaver.

SENIORPOLITIKK

De Grønne vil:

1. Gå inn for en mer fleksibel pensjonsalder som gir flere mulighet til å jobbe lenger dersom man selv ønsker det.

2. I samarbeid med partene i arbeidslivet utrede muligheter for et arbeidsliv bedre tilpasset menneskers ulike livsfaser. Dette inkluderer rettigheter til å jobbe mer om man kan og vil, og mindre om man har ulike helseplager eller en livssituasjon som ikke er forenlig med høyt arbeidspress.

3. Beholde hovedtrekkene i pensjonsreformen, men være åpne for mindre justeringer for å

forhindre urettferdige utfall og sikre mer sosial omfordeling enn i dag.

4. Sikre minstepensjonister økonomisk trygghet.

5. Styrke og utvide ordningen med omsorgsstønad, og jobbe for jevnere kjønnsfordeling blant de som benytter ordningen.

6. Likestille pårørende med omsorg for pleietrengende eldre med pårørende for syke barn.

7. Fjerne de øvre aldersgrensene på rettigheter mennesker med nedsatt funksjon har sånn at eldre som har helse til å delta kan fortsette å være aktive i samfunnet.

8. Sikre en velfungerende eldreomsorg som gir frihet og trygghet for den enkelte.

9. Jobbe for heltidskultur i eldreomsorgen.

10. Legge til rette for valgfrihet og fleksibilitet i hjelpetjenestene der dette er hensiktsmessig, med mål om at brukerne kan påvirke sin egen hverdag.

11. Sikre kompetent oppfølging av eldres psykiske helse i hjemmesykepleien og på

sykehjem.

12. Tilby et sunt og variert kosthold for matglede og i tråd med nasjonale kostholdsråd på

alle offentlige institusjoner, og tilrettelegge for spisevenntjenester, gjerne sammen med frivillige.

13. Jobbe for et mangfoldig aktivitetstilbud i sykehjem og på dagsenter.

14. Sikre et godt ytringsklima som innbyr til åpenhet og konstruktiv kritikk i tjenestene.

15. Styrke kompetansen om rusproblemer blant eldre i helsetjenestene, og opprette flere oppsøkende helsetilbud overfor eldre som sliter med avhengighet og isolasjon.

16. Ivareta minoriteter med tolking, oversettelse og tilrettelegging i omsorgstjenestene.

17. Legge til rette for kunnskap om og aksept for kjønnsmangfold også på sykehjem.

18. Gjennomgå tjenestene for å samhandle mer med frivillige og ideelle organisasjoner.

19. Jobbe mot aldersdiskriminering både i arbeidsliv, helsetjenester og forskning.

20. Sikre aktiv bruk av eldreråd i lokal og nasjonal politikk.

21. Bygge for et demens- og generasjonsvennlig samfunn, f.eks. med demensvennlige bofellesskap.

22. Styrke det offentlig-frivillige samarbeidet ved å bygge opp Hjertevarme nærmiljøer med tettere samarbeid mellom helsetjenestene og frivilligheten.

23. Tilby rådgivning om hvordan nåværende bolig kan møte framtidige behov tidlig i seniorfasen.

24. Tilrettelegge for mangfoldige boformer med høy grad av fellesarealer for gjensidig støtte og fellesskap på tvers av generasjoner.

25. Ha en by- og distriktsutvikling som legger til rette for gode møteplasser mellom generasjoner i planlegging av boliger, institusjoner og offentlige tjenester.

26. Styrke bibliotekene som en naturlig samlingsplass.

27. Jobbe for tilgjengelige og varierte kunst og kulturtilbud tilpasset eldre.

28. Bekjempe ensomhet og stimulere til mer fellesskap og økt aktivitet i regi av frivillige organisasjoner.

29. Innføre sosial resept på fastlegekontoret, med en frivilligkoordinator som hjelper ensomme til å finne aktiviteter de vil trives med.

30. Støtte oppsøkende virksomhet og belønningsordninger for å rekruttere eldre til frivillighet.

31. Legge til rette for flere ulike tilbud for blandede aldersgrupper, ved å stille lokaler til rådighet for flerbruk og helt eller delvis lønne instruktører og koordinatorer.

32. Tilrettelegge for at kompetansen til eldre kommer samfunnet til gode.

33. Fokusere på og informere om verdien av god ernæring og forebyggende trening og aktivitet for eldre i møtepunkter mellom hjelpetjenester og unge-eldre og eldre-eldre, med tilbud om tilpasset kurs og trening i offentlig regi.

34. Sikre god oppfølging og rehabilitering etter sykdom og skade med mål om at flest mulig skal kunne leve selvstendige liv lengst mulig.

35. Sikre et demensvennlig samfunn der det oppleves trygt å bevege seg utendørs, med egne felt til gående, syklende og rullende trygt adskilt fra tyngre trafikk.

36. Jobbe for at bildelingstjenester og kollektivtransport har brukervennlige løsninger også

for eldre uten eller med lavere digital kompetanse.

3.3 HELSE OG OMSORG

FOLKEHELSE ER VINN-VINN

Den viktigste helsepolitikken er å bygge et samfunn som gjør folk friskere, gladere og mindre alene. Mindre stress og press, men mer pusterom og tid til det som er viktig for den enkelte, legger grunnlaget for bedre hverdager og i sum bedre helse. Det handler også om å gjøre det mulig for alle å holde seg i bevegelse, ha et godt og variert kosthold, finne fellesskap, og glede seg over kultur og natur. Det innebærer bedre fordeling av penger og muligheter, for å motvirke sosial ulikhet i helse.

Helt grunnleggende er naturligvis også ren luft, rent vann, og levende hav og jord, der maten vår kommer fra. Den største trusselen mot lange og gode liv i framtiden er natur- og klimakrisa.

God miljøpolitikk er også god helsepolitikk. God samfunnsplanlegging er vesentlig, så folk kan drive med det som gjør dem godt på lang sikt - det som gir mening, mestring og fellesskap, og styrker både fysisk og psykisk helse, ja, hele mennesket.

HELSE DER DU BOR

Det er avgjørende at alle har lik tilgang til rett behandling på rett nivå for at ikke sosial ulikhet forsterkes i helsetjenestetilbudet. Det skal ikke være lommeboken som avgjør kvaliteten eller omfanget av tjenestene den enkelte får tilbud om. Samtidig er vi åpne for at ideelle og private aktører kan få tilby helserelaterte tjenester der dette kan avlaste det offentlige og bidra til variasjon i tjenestetilbudet. De Grønne er opptatt av å styrke kommuneøkonomien og det lokale selvstyret, og særlig det kommunale helsetjenestetilbudet.

Den demografiske utviklingen i Norge er utfordrende for våre nære helsetjenester, med flere eldre som trenger pleie enn yngre som kan jobbe. De Grønne vil lytte til forskning og fagmiljøer og innrette ressursene basert på deres anbefalinger. Derfor må vi være åpne for nødvendige

strukturendringer og innovasjon i tjenestene for å sikre at alle får tilgang til nødvendig helsehjelp når de trenger det.

ET GODT HELSEVESEN

De Grønne vil at Norge skal ha verdens beste offentlige helsevesen der alle er sikret likeverdige helsetjenester, uavhengig av økonomi, bosted, kjønn og kulturell bakgrunn. Vi vil derfor sikre fortsatt drift på lokalsykehus slik at det fortsatt er trygt å bosette seg utenfor de store byene.

Samtidig er vi åpne for at ideelle og private aktører kan få tilby helserelaterte tjenester der dette kan avlaste det offentlige.

Et godt helsevesen er avhengig av god faglig ledelse, og tilliten til fagfolkene må gjenreises. De Grønne vil derfor gjennomføre en tillitsreform i helsevesenet, som innebærer å gi mer frihet, uavhengighet og utførelse av skjønn i arbeidet ved å redusere antall mål- og resultatkrav, rapportering og kontroll. Samtidig er det avgjørende at befolkningen har tillit til det offentlige helsevesenet for å unngå unødvendig privatisering og økt sosial ulikhet i tilgangen til tjenestene. Vanskelige prioriteringer må tas på måter som styrker den tilliten.

SMÅ OG STORE PSYKISKE PLAGER

Alle har en psykisk helse, og kan rammes av små og større psykiske plager i løpet av livet. De Grønne mener at forebygging av psykiske plager må prege hele samfunnsstrukturen, fra barnehage og skole til arbeidsliv og pensjonisttilværelse. Mange vil trenge bistand i kortere perioder for å unngå en negativ utvikling av lettere plager. Derfor vil De Grønne videreutvikle eksisterende kompetente lavterskeltilbud på kommunalt helsetjenestenivå.

Personer med alvorlige psykisk lidelser lever i snitt 10 – 15 år kortere enn gjennomsnittsbefolkningen. De Grønne mener det er behov for særskilte tiltak for å øke levealderen til denne gruppen. De Grønne mener at psykisk helsevern er underdimensjonert, og mange med psykiske lidelser må stå på lange ventelister eller risikerer å bli avvist av spesialisthelsetjenesten. Spesialisthelsetjenesten må få tilstrekkelig med ressurser, inkludert døgnplasser, for å ivareta en sårbar pasientgruppe.

RUSREFORM OG RUSOMSORG

Mennesker med ruslidelser og avhengighet skal møtes med kunnskap, medmenneskelighet og respekt. Avhengighet av rusmidler eller spill er helseproblemer og både den som har lidelsen og deres nærpersoner skal tilbys god støtte og faglig basert behandling. Samtidig skal vi arbeide aktivt for å forebygge og redusere skadevirkninger på individ- og samfunnsnivå. Forebygging av rusavhengighet skjer blant annet i oppvekst-, skole-, familie- og helsepolitikken. Et godt og inkluderende samfunn er viktig for å redusere rusbruk og for å unngå at mennesker blir avhengige. Barn, unge og voksne skal ha tilgang på varierte rusfrie fritidsaktiviteter og arenaer.

For å skape et tryggere samfunn for unge bør lettere rusmidler som cannabis legaliseres. Et strengt regulert marked for omsetning av cannabis vil også svekke inntektsgrunnlaget til kriminelle nettverk og heller generere skatteinntekter til fellesskapet. Menneskerettighetene til folk som bruker ulovlige rusmidler må ivaretas og styrkes. De Grønne går inn for avkriminalisering av rusbruk og besittelse av mindre brukerdoser i tråd med anbefalingene fra Rusreformutvalget. Dette vil spare mennesker med ruslidelser for tilleggsbelastningen ved å bli bøtelagt og stille i retten, og samfunnet for unødvendig ressursbruk i et allerede belastet rettssystem.

Rusavhengige er en sårbar gruppe som ofte faller mellom flere stoler i behandlingsapparatet.

Målet for behandlingen er ikke alltid rusfrihet, men å hjelpe mennesker med å få bedre helse og et tryggere og mer verdig liv. Det er for mange overdoser i Norge, og vi må bli bedre på

skadereduksjon. De Grønne vil bygge ned silotenkning og sikre bedre koordinering og samarbeid mellom behandlingstilbud innen rus og psykiatri, og aktivt jobbe for at bostedsløse i denne gruppen får et trygt hjem å gå til.

VÅRE LØSNINGER

FOLKEHELSE

De Grønne vil:

1. Gi lokalsamfunnene et nasjonalt løft for livslang fysisk aktivitet i nærmiljøet, som forplikter til stedsutvikling som oppmuntrer til å gå, sykle og boltre seg fysisk.

2. Integrere naturen aktivt i folkehelsearbeidet og helsevesenet, og utvikle og utvide tiltak som f.eks. grønn resept, og friluftsterapi.

3. Støtte flere egenorganiserte aktiviteter og åpne møteplasser for barn og unge, og jobbe for inkluderende idrettsarenaer og andre fritidsaktiviteter, så unge kan delta uansett funksjonsnivå og annet mangfold.

4. Stimulere til sunt og miljøvennlig kosthold i tråd med kostholdsrådene, gjennom offentlige kantiner og institusjoner, blant annet ved å satse på økt kompetanse på

velsmakende og næringsrik vegetarmat for relevante ansatte.

5. Gjøre det enkelt og lønnsomt å velge sunne og miljøvennlige produkter gjennom å

utvide og forbedre nøkkelhullsmerkingen.

6. Gjøre frukt og grønt billigere for forbrukerne ved å fjerne merverdiavgift eller ved andre effektive tiltak.

7. Sørge for at alle mennesker som er i det offentliges omsorg, enten på sykehjem, sykehus eller andre institusjoner, får servert smakfull, tilpasset, næringsrik og bærekraftig mat i tråd med de nasjonale kostholdsrådene.

8. Styrke overvåkning, kontroll og opprydding av miljøgifter, forurensning og andre utslipp, og sørge for ren luft i norske byer og lokalsamfunn.

9. Gi flere barn mulighet til å sykle og gå til skolen eller skolebussen ved å gjennomføre en nasjonal plan for trygge skoleveier, stedsutvikling som fokuserer på sykkelavstander og flere hjertesoner rundt skoler og barnehager.

10. Styrke helseberedskapen ved å utvide beredskapsfunksjonen hos Folkehelseinstituttet, Helsedirektoratets koordinerende rolle, bygge opp et beredskapslager og kommunene og spesialisthelsetjenestens intensivkapasitet.

11. Bruke kunnskap om lavterskeltiltak som håndhygiene, luftsirkulasjon og hjemmekontor til å redusere unødig smitte i influensasesongen.

12. Sette av midler til et vaksinasjonsprogram med oppfriskningsvaksiner for voksne.

13. Ytterligere redusere antibiotikabruken i norsk matproduksjon.

14. Raskt få på plass en ny nasjonal strategi mot antibiotikaresistens med mål om større reduksjoner i unødvendig bruk.

15. Informere befolkningen om konsekvensene av økt antibiotikaresistens og ta en lederrolle internasjonalt i arbeidet mot antibiotikaresistens, blant annet gjennom å

forske på og dele norske tiltak.

16. Sørge for at alt folkehelsearbeid i det offentliges regi er tilpasset mangfoldet i befolkningen gjennom blant annet flerkulturell kompetanse, informasjon på flere språk og kunnskap om kjønns- og seksualitetsmangfold.

17. Arbeide for en forpliktende internasjonal avtale som raskest mulig fører til at antibiotikabruken reduseres til et medisinsk riktig nivå i alle land.

18. Jobbe for å løse markedssvikten i legemiddelindustrien som hindrer forskning på viktige sykdommer og for å sikre tilgang til livsviktige medisiner.

19. Styrke forskningen på og oppfølgingen av kvinnehelse, og øke kompetansen og tilretteleggingen for menstruasjon og overgangsalder.

20. Styrke oppfølgingen av hvordan helse og uhelse rammer skjevt, både i form av sosial ulikhet i helse, minoritetsstress, og i bestemte grupper.

21. Aktivt arbeide mot kroppspress i skolen og generelt i samfunnet og øke støtten til ideelle organisasjoner som jobber mot kroppspress blant barn, unge og voksne.

22. Forby markedsføring av kosmetisk kirurgi og av slankemidler.

23. Slå sterkere ned på kommersielle aktørers påvirkning rettet mot barn og unge.

24. Jobbe for rettferdig fordeling av vaksinedoser internasjonalt gjennom de globale vaksinesamarbeidene.

25. Styrke frivilligheten og bygge engasjement i nærmiljøet, og bekjempe ensomhet ved å

satse på meningsfulle aktiviteter og helhetlige arbeidsrettede lavterskeltilbud (som f.eks fontenehus), for å styrke muligheten til å leve gode selvstendige liv 26. Bygde miljøer skal legge til rette for fysisk aktivitet og fellesskap, og offentlige myndigheter skal ha dette som konkret styringsmål.

NÆRE HELSETJENESTER

De Grønne vil:

1. Styrke det kommunale helsetjenestetilbudet med økte statlige rammeoverføringer til kommunen

2. Være åpne for ideelle og private aktører der disse kan avlaste de kommunale helsetjenestene

3. Unngå silotenkning i det offentlige tjenestetilbudet, og sikre bedre samhandling mellom de ulike tjenestenivåer og sektorer.

4. Sikre tilstrekkelig tilgang til sykehjemsplasser

5. Styrke hjemmesykepleien vesentlig, med ressurser, kompetanse og bemanning 6. Vesentlig styrke palliativ omsorg og kompetanse på smertelindring rundt terminale pasienter og pasienter i eldreomsorgen som ønsker å dø hjemme D09: (Jonas, Tobias, Stefan, Suzanne, Hilde) Nytt punkt, tillegg: Utrede mulighetene for å tillate aktiv dødshjelp

7. Tydeliggjøre det kommunale ansvaret for beredskap, styrke avtaleverket og sikre bedre dekning av kommuneoverleger.

8. Skjerme utsatte grupper mot egenandeler og ikke-møtt gebyr i helsetjenesten, og fjerne egenandelene for alle til og med 20 år.

9. Styrke legemiddelberedskapen i Norge ved å tydeliggjøre ansvar for forsyningssikkerhet og styrke samarbeidet med europeiske samarbeidspartnere.

10. Sikre at innbyggere som melder behov for hjemmetjenester får en rask vurdering av og tilgang til nødvendige hjelpemidler og praktisk tilrettelegging i hjemmet 11. Satse på rehabilitering i etterkant av sykdom og skade slik at man kan komme raskt tilbake i jobb og på skole.

12. Styrke habiliteringsfeltet for barn og voksne i kommunene, med faglig tilpasset støtte og tilrettelegging for gode hverdager, ut fra den enkeltes behov og mål.

13. Sikre at flere boligprosjekter er tilpasset eldre og ensomme, med fellesrom og møteplasser.

14. Lytte til det allmennmedisinske fagmiljøet og styrke og videreføre fastlegeordningen basert på kunnskapsbaserte innspill

15. At tannhelse på sikt skal inn i refusjonsordningen slik som andre helsetjenester.

16. Satse på forebygging og tidlig innsats gjennom skolehelsetjenesten, helsestasjoner, lavterskeltilbud for psykisk helse, og aktivitetstilbud for eldre 17. Jobbe for at alle kommuner skal være tilknyttet et frisklivstilbud.

18. Tilrettelegge for økt samarbeid med frivillige for avlastning av de kommunale tjenestene og økt kontakt mellom generasjoner og medmennesker

19. Styrke kompetansen på den seksuelle reproduktive helsen.

20. Sikre gratis valgfri prevensjon for alle opp til 25 år.

21. Sikre at kvinner i hele landet har tilstrekkelig enkel tilgang til aborttjenester. Vurdere om det er behov for kommunale tilbud for kvinner som bor langt fra sykehus med aborttjenester.

22. Sikre tilgang til forebygging, informasjon, veiledning og oppfølging i forbindelse med abort.

23. Sikre god barselomsorg og tett oppfølging ved livets start som et forebyggende tiltak for både mor og barn

24. Bygge videre på de gode erfaringene med primærhelseteam for bedre tverrfaglighet og oppgavefordeling på fastlegekontorene, og vurdere å styrke primærhelseteamene med sosialfaglig kompetanse

SPESIALISTHELSETJENESTEN

De Grønne vil:

1. Sikre et sterkt offentlig helsevesen der private kun er et supplement.

2. Styrke og videreutvikle avtalespesialistordningen

3. Sikre spesialisthelsetjenesten tilstrekkelig med ressurser for å håndtere at befolkningen blir eldre og har et mer sammensatt og komplekst sykdomsbilde.

4. Sikre at sykehusene får dekket reelle kostnader, og skjermes for effektiviseringskutt.

5. Sørge for at sykehusene skjermes for store økninger i kapitalkostnader som følge av investeringer

6. Sette av en investeringspott med midler til nye investeringer for sykehus som har et stort vedlikeholdsetterslep på bygg og utstyr.

7. Reformere helseforetakene med sikte på å fjerne de demokratiske og helsemessige ulempene ved overdreven sentralisering og styring på regionalt nivå.

D14: (Christine) Erstatte kulepunkt 7:

I hovedtrekk beholde foretaksmodellen med statlig eierskap og regional organisering av ansvaret, for å sikre likeverdige spesialisthelsetjenester i hele landet.

8. Sikre større økonomiske rammer og muligheten for å behandle pasienter uten at et finansieringssystem, byråkrati og målstyring står i veien for faglige vurderinger og gode behandlingsforløp.

9. Erstatte noe av mål- og resultatstyringen med klinisk fagrevisjon slik som Sykehusutvalget anbefalte

10. Sørge for at stedlig ledelse av sykehusene blir innført, blant annet fordi lange beslutningslinjer resulterer i utydelige ansvarslinjer og usikkerhet.

11. Etablere et nasjonalt kompetansemiljø for samhandling, slik sykehusutvalget foreslår.

12. Sikre at finansieringssystemet tilpasses slik at svake grupper som ikke genererer inntekter i det innsatsstyrte systemet ikke kommer tapende ut.

13. Innføre fritak for egenandel for innbyggere innen rus/psykiatri og alle under 20 år.

14. Legge frem en nasjonal opptrappingsplan for å øke intensivkapasiteten.

15. Øke og øremerke midler knyttet til helseberedskap i sykehusene slik at tiltak knyttet til beredskap ikke tas av det ordinære driftsbudsjettet.

16. Sikre en faglig begrunnet oppgavedeling som gir rett kompetanse på rett plass til rett tid.

17. At mer av legers tid skal gå til pasientbehandling, forskning, undervisning og kvalitetsforbedring. Tidstyver som unødvendige rapporteringssystemer, dårlige IKT-systemer og byråkrati må fjernes.

18. Øke antall LIS1-stillinger og sikre at antall LIS1-stillinger følger helsetjenestens behov for spesialister.

19. Forplikte seg til å følge opp at veikartet for en klimanøytral helsesektor fører til handling og et klimavennlig og utslippsfritt helsevesen ved hjelp av følgende tiltak: a. Lage et nasjonalt klimaregnskap for utslippene fra helsesektoren b. Utarbeide en klimaplan for helsesektoren som setter spesifikke mål for årlige utslippskutt på veien mot nullutslipp

c. Etablere et kompetansesenter for bærekraft som vil stå ansvarlig for å lede arbeidet med grønn omstilling av helsesektoren

d. Sikre lokal forankring for klimatiltak gjennom målrettet arbeid for å informere og engasjere ansatte på alle nivåer

e. Jobbe for at dette arbeidet skal involvere hele helsesektoren, både den offentlige og den private

f. Desentralisere tjenestetilbud der det er faglig forsvarlig.

20. Unngå silotenkning og sikre bedre samarbeid mellom spesialisthelsetjeneste og primærhelsetjeneste, samt andre offentlige tjenestetilbud til befolkningen 21. Sikre tilstrekkelig og langsiktig ressurstilgang for å opprettholde tilgjengelige og kompetente lokalsykehus i hele landet.

22. Støtte initiativ for å redusere overdiagnostikk og overbehandling.

23. Gi helsepersonell rammebetingelser slik at det er mulig å jobbe etter retningslinjer anbefalt i kampanjen “Gjør kloke valg”.

24. Satse på innovasjon, god bruk av velferdsteknologi og digitale behandlingsløsninger for å bedre kvalitet og tilgjengelighet i helsetjenestene.

25. Sikre reell tilgang på kompetent og nøytral rådgivning og oppfølging av kvinner og deres partnere der det vurderes eller har vært utført et svangerskapsavbrudd.

PSYKISK HELSE

De Grønne vil:

1. Styrke det offentlige helsetilbudet innen psykisk helsevern, og si nei til private aktører uten tilstrekkelig forankring i anerkjente fagmiljøer.

2. At offentlig finansierte spesialisthelsetjenester innen psykisk helsevern og rus skal leveres av helseforetakene, men at private underleverandører kan benyttes der det er inngått avtale med et helseforetak

3. Jobbe for økt og stabil rekruttering av kompetent helsepersonell til de psykiske helsetjenestene ved å ha fleksible insentiver som kan tilpasses individuelle forhold.

4. Sikre at helseforetakene gir tjenesteområdene psykiatri og rus høyere prosentvis aktivitetsvekst enn somatikken.

5. Øke døgnplasser for alvorlig psykisk syke i spesialisthelsetjenesten med minst 15%

6. Utarbeide en nasjonal strategi for å rekruttere og beholde leger, psykologer, sykepleiere og annet helsepersonell innen psykisk helsevern.

7. Lytte til fagfolk og forskning, og innrette ressursbruken etter faglige anbefalinger.

8. Sørge for et mangfoldig og kunnskapsbasert hjelpetilbud, inkludert medikamentfrie alternativer, musikk-, kunst- og friluftsterapi, der det har dokumentert virkning.

9. Unngå silotenkning i det offentlige tjenestetilbudet, og sikre bedre samhandling mellom de ulike tjenestenivåer og sektorer.

10. Styrke tilbudet av overgangsboliger for pasienter i sikkerhetspsykiatrien, inkludert satse på kompetente ambulante team i en mellomlinjetjeneste mellom spesialisthelsetjeneste og kommunale tjenester.

11. Jobbe for en lovgivning og praksis innen psykisk helsevern som både ivaretar pasienters rettigheter og samfunnsvernet. De Grønne er opptatt av at alvorlig psykisk syke mennesker har rett til påvirkning og å bli hørt i valg av behandling, men også en rett til å

bli ivaretatt om vedkommende ikke er i stand til å ivareta seg selv. All tvangsbruk må

være godt begrunnet og så skånsom som mulig.

12. Midler fra justisbudsjettet skal følge de som dømmes til psykiatrisk behandling.

13. Etablere nasjonal satsing for bedre somatisk helse og lengre levetid ved alvorlig psykisk lidelse og/eller rusmiddellidelse.

14. Sikre kompetanse på lettere psykiske plager og alvorlige psykiske lidelser i skole og skolehelsetjeneste

15. Styrke kunnskapsbaserte lavterskeltiltak og rask psykisk helsehjelp i hele landet.

16. Sikre god kompetanse på lidelser knyttet til ettervern og oppfølging av veteraner.

17. Øke oppmerksomheten omkring psykiske problemer hos eldre og styrke det psykiatriske helsetilbudet for denne gruppen.

18. Satse på innovasjon og utvikling av hensiktsmessige digitale behandlingstilbud som avlaster de offentlige helsetjenestene.

19. Sikre systematisk arbeid for å forebygge vold i nære relasjoner og seksuelle overgrep i alle kommuner, og styrke samhandlingen på dette feltet.

20. Sikre oppfølging av den nasjonale handlingsplanen mot selvmord, og satse på forskning og tiltak som kan redusere selvmordstallene i Norge.

21. Etablere en landsdekkende informasjonskampanje om psykisk førstehjelp, inkludert at man har en hjelpeplikt også når noen virker å være i ubalanse psykisk 22. Arbeide mot ensomhet og utenforskap i samfunnet, gjennom tiltak som sosial resept og å samarbeide med frivillig sektor om flere lavterskel møteplasser.

RUSPOLITIKK

De Grønne vil:

1. Fjerne straff for bruk og besittelse av brukerdoser av rusmidler i tråd med Rusreformutvalgets anbefaling.

2. Jobbe mot all diskriminering av rusbrukere og ivareta menneskerettighetene deres.

3. Legalisere og strengt regulere salg av cannabis til eget bruk, etter modell fra Tyskland, og erfaringer fra norsk alkohollovgivning. Det inkluderer egne utsalgssteder, aldersgrenser, stengetider og innholdsregulering. Det skal åpnes for at enkeltpersoner

skal kunne dyrke opp til 3 cannabisplanter, og utarbeides et rammeverk for industriproduksjon, der dette ikke kommer i veien for matproduksjon.

4. Utrede om ulike modeller for strengt regulert omsetning av øvrige rusmidler kan bidra til å redusere skadevirkningene av rusbruk for enkeltindivider og samfunnet.

5. Sikre nok behandlingsplasser, inkludert døgnplasser, innenfor rusomsorgen og psykisk helsevern

6. Videreføre en restriktiv politikk for omsetning av alkohol gjennom å beholde Vinmonopolet og fjerne innreisekvotene

7. Legge til rette for et godt samarbeid mellom skoler og helsesektoren for å sikre forebyggende og faktabasert informasjon om rus og rusmiddelbruk blant unge.

8. Prioritere tiltak rettet mot barn og unge som er pårørende eller selv er rusavhengige.

9. Øke kompetansen om rus i helsestasjons- og skolehelsetilbudet.

10. Evaluere og revidere overdosestrategien hver stortingsperiode og styrke det selvmordsforebyggende arbeidet i overdosestrategien.

11. Legge til rette for tettere samarbeid mellom behandlere, interesseorganisasjoner som arbeider med avrusning, kommunehelsetjenesten og NAV med en målsetting om å bidra til å redusere misbruk, kriminalitet og skadevirkninger.

12. Lage nasjonale faglige retningslinjer for kunnskapsbasert forebyggingsarbeid i kommunene, basert på FNs anbefalte forebyggingsstrategier.

13. Sikre at personer med langvarige psykiske lidelser og/eller rusproblemer får oppfylt sin rett til en fast, pasientansvarlig fagperson som sikrer helhet i oppfølgingen.

14. Opprette trygge brukerrom eller brukerstyrte hus i de større byene og andre tettsteder med større rusproblemer.

15. Styrke skadereduserende arbeid, blant annet ved å få på plass en nasjonal finansiering av utdeling av brukerutstyr, og innføre rusmiddelanalysetjenester som lar brukere undersøke innholdet i ulovlige rusmidler i trygge rammer.

16. Erstatte kriteriebaserte systemer for tildeling av medikamentell rusbehandling med helhetlig og fleksibel medisinsk vurdering hos kvalifiserte behandlere.

17. Styrke det helsefaglige hjelpetilbudet for rusbrukere og tungt avhengige i større byer ved at helse- og sosialarbeidere er tilgjengelige i offentlig rom.

18. Legge til rette for at interesseorganisasjoner med ulike tilnærminger til rusomsorgen kan motta støtte til informasjonsarbeid og arbeid mot rusavhengighet.

19. Sikre nok rusbehandlingsplasser for sårbare grupper, og mangfold i tilbudet.

20. Gjeninnføre fritt behandlingsvalg i rusomsorgen.

21. Redusere ventetiden i rusomsorgen og unngå brudd i behandlingen gjennom å sikre gode økonomiske rammer og legge til rette for at tilbud er tilgjengelig i alle deler av behandlingsfasen.

22. Videreføre og styrke heroinassistert behandling i Norge. De som skal injisere på

brukerrommene bør gis et tilbud om å få heroin eller andre morfinstoffer i pilleform som et alternativ til gateheroin.

23. Vurdere prøveprosjekter for å substitusjonsbehandle flere typer rusavhengighet.

24. Jobbe for å øke kompetansen og redusere stigma og fordommer rettet mot brukere av ulovlige rusmidler i helsevesenet og politiet.

25. Sikre trygg overnatting og nok gode oppholdssteder for rusavhengige i byene.

26. Sikre tilstrekkelig tilgang til kommunale boliger som har kompetent bemanning og er tilpasset brukergruppen

27. Styrke ettervernet etter soning og rusbehandling med øremerkede statlige midler.

28. Sette ned et utvalg som skal se på lovverket for cannabis og ruskjøring. Ulovlig rusmiddelbruk skal ikke vurderes annerledes enn lovlig rusmiddelbruk i edruelighetsvurderinger.

29. Legge til rette for at festivaler og utelivsarrangementer kan ha helsepersonell tilgjengelig som kan gi skadeforebyggende informasjon og hjelp i nødsituasjoner.

30. Sørge for at de kommunale rusrådgivende enhetene får tilstrekkelig kompetanse om rusmidler og skadeforebygging.

31. Styrke forskning på medikamentelle behandlinger for rusavhengighet, både kurativt og stabiliserende.

32. Innføre fritak for egenandeler i helsetjenesten for personer med tung rusavhengighet.

4. VERDISKAPING SOM VARER

VISJON

I 2045 er Norge et foregangsland på å skape verdier og velferd som varer, uten å ødelegge ressursgrunnlaget. Da er både næringslivet og økonomien innrettet for at målet er gode og trygge liv innenfor naturens tålegrenser. Skaperkraft, oppfinnsomhet og mangfold driver oss fremover i et bærekraftig samfunn, slik at kommende generasjoner kan nyte godt av den rike arven vi etterlater oss.

Det er enkelt og lønnsomt å gjøre de miljøvennlige valgene, både for enkeltpersoner og en bedrift. Det er attraktivt å starte nye bedrifter, og å forske frem og utvikle ny teknologi. Staten, fylkene og kommunene går foran med å etterspørre og kreve bærekraftige løsninger.

Det handler ikke lenger bare om å eie, men om å ha tilgang til det du trenger. Deletjenester, holdbare produkter og lett tilgang til reparasjon og gjenvinning kjennetegner samfunnet vårt.

Det går an å leve av å ta vare på, og håndverksyrker får en ny vår.

Olje- og gassproduksjonen i Norge er redusert til et minimum; vi skaper i stedet produkter og tjenester som gjør verden til et bedre sted. De kloke hodene som før jobbet i olja har viktige roller innen drift, innovasjon og utvikling i et mangfold av andre næringer.

Vi produserer mer frukt, grønnsaker og korn enn noen gang før, lokalsamfunn er mer selvforsynte med mat - og stadig mer av jordbruket driver i tråd med økologiske og regenerative prinsipper. Bruk av lokale og sunne råvarer gir både liv til små samfunn og bedre folkehelse. Skogen, med sitt yrende dyreliv og sine muligheter for både aktivt friluftsliv og sjelero, blir godt tatt vare på, samtidig som vi høster og skaper nyttige produkter fra den.

Kystfisket er revitalisert, og lokal foredling gir nytt liv til mange små kystsamfunn. Når oppdrettsanlegg lukkes, og fisken behandles med omsorg og respekt, kan vi også spise og selge oppdrettsfisk med god samvittighet. Livet i fjordene og elvene vil gradvis finne tilbake til en sunn balanse, når de slipper rømt fisk, lakselus og forurensing. Økonomien og næringslivet er til for oss, ikke motsatt. Vi satser på vår iboende kreativitet, og at naturens tålegrenser faktisk får sette rammene. Slik får også vi mennesker lykkeligere og mer meningsfulle liv.

Grønn økonomi, et utjevnende skattesystem, og et skapende, mangfoldig næringsliv Norge har i dag en økonomi som er avhengig av ikke-fornybare ressurser, og som ikke er innrettet for å ta vare på naturen – selve livsgrunnlaget vårt. I tillegg ser vi også i Norge økende sosiale forskjeller.

De Grønne setter livskvalitet og naturens tålegrenser som ramme for økonomien, og vil føre en omfordelende politikk som gir oss alle selvstendighet og overskudd til å engasjere oss i lokalsamfunn og storsamfunn. Vi forebygger og reduserer framtidige offentlige kostnader ved å

styrke folkehelsen, inkludere flere i arbeidslivet og investere mer i omstilling og klimatilpasning.

Målet med grønn skatte- og avgiftspolitikk er å få ned ressursforbruk, forurensing og utslipp, finansiere velferd og beredskap og bidra til omfordeling. MDG vil gjøre de miljøvennlige valgene til de mest lønnsomme valgene. Brede og rettferdige skatter skal finansiere velferdsstaten og sikre sosialt rettferdig fordeling. Prinsippet om at forurenser skal betale skal styrkes, og dekke både klimagassutslipp, naturinngrep, miljøgifter og materielt forbruk. Vi vil ha et progressivt skattesystem med høyere bunnfradrag, og høyere sats for de som tjener mest. Vår politikk vil ikke føre til netto skattekutt, men i sin helhet bidra til de nevnte målene for grønn økonomi.

Skatter og avgifter totalt sett vil vris fra arbeid til ressursbruk.

D05: (Lan, Marius, Stefan) Erstatte setningen “Skatter og avgifter totalt sett vil vris fra arbeid til ressursbruk.” med “I årene fremover vil behovene for å finansiere velferdsstaten, kutte utslipp og omstille økonomien og sikre vår felles beredskap øke. Midlertidig økte inntekter fra avgifter knyttet til klimaomstilling og ressursbruk kan ikke finansiere varige utgifter, men skal deles ut igjen til folk eller brukes til midlertidige omstillingsinsentiver for næringslivet.”

Mange deler av næringslivet ønsker å omstille seg i møte med klima- og naturkrisen, og er allerede i gang – men det trengs mer politisk handlekraft for å øke hastigheten på dette arbeidet. Omstilling er krevende, men gir også store muligheter hvis myndighetene spiller på

lag. Vi vil sørge for å fjerne barrierer relatert til kvalifisert arbeidskraft og tilgang på kapital og markeder, som i dag hindrer nyskapende bedrifter å vokse. De Grønne har stor tro på

skaperkraften som finnes i særlig gründere og små bedrifter, og vil legge til rette for at også

små spirer kan vokse seg store og bidra til omstilling og trygge, gode samfunn.

Fra olje til mangfold

I flere tiår har utvinning og eksport av olje og gass hatt stor betydning for norsk økonomi –

både direkte gjennom årlige skatter og avgifter, direkte eierskap (SDØE) og utbytte, og ikke minst gjennom oljefondets forvaltning av inntektene. Samtidig er eksport av petroleum Norges største bidrag til global oppvarming, og sektoren binder opp ressurser og kompetanse slik at Norges omstilling bremses. De Grønne vil derfor gradvis fase ut norsk olje- og gassvirksomhet.

Utfasingen må skje på en forutsigbar og kontrollert måte, der vi prioriterer enkle utslippskutt først, og sørger for at kraft som i dag går ut til sokkelen i stedet kan brukes til gode prosjekter på land. Samtidig som olje fases ut og frigjør ressurser, vil verdiskaping fra andre næringer øke.

Kompetansen som i dag er bundet opp til olje og gass, kan i stedet brukes innenfor blant annet havvind, grønn skipsfart, karbonfangst- og lagring, automatisering, prosessindustri, romfart og bioøkonomi. Lokalsamfunn som i dag er svært avhengige av olje og gass vil nyte godt av flere bein å stå på, men noen vil også trenge hjelp og tiltak i omstillingen.

Å fortsette dagens høye investeringsnivå og leteaktivitet har høy økonomisk risiko på sikt. EU

og Storbritannia, våre viktigste markeder for olje og gass i dag, har tydelige ambisjoner om å

avkarbonisere frem mot 2040. En strategi for utfasing er derfor det trygge valget, for å

forhindre en markedsstyrt og brå slutt på Norges oljeeventyr.

Sirkulærøkonomi, innovasjon og forskning

Vi må minimere uttak av jomfruelige mineraler, metaller og andre ressurser ved å gjøre det lønnsomt å velge sirkulære løsninger i alle deler av økonomien. Ressurser på avveie skal tas hånd om og bidra til verdiskaping, i stedet for å ende opp som avfall. I en sirkulær økonomi stilles det krav til bedrifter om å ta ansvar for hele levetiden til sine produkter og tjenester, og offentlige innkjøp brukes som en motor for å hjelpe frem de som vektlegger miljø. De Grønne vil jobbe for at innkjøperne har den informasjonen de trenger gjennom blant annet krav til merkeordninger og sertifiseringer som gjør det enklere å vurdere totalt miljøavtrykk.

Teknologiutvikling og innovasjon vil spille en viktig rolle i omstillingen. Akademia, næringsliv og offentlig sektor må samarbeide på en åpen og effektiv måte. Forskere og institusjoner må ha nok fleksibilitet og frihet til å drive både grunnforskning og anvendt forskning.

Mat og ressurser fra jorda, skogen og havet Hovedmålet for norsk jordbruk er at vi spiller på lag med naturen, og at vi produserer best mulig mat og blir mer selvforsynt på de jordressursene vi har. I en verden preget av geopolitisk uro og klimaendringer, er lokal matproduksjon basert på norske ressurser en viktig del av vår beredskap. De Grønne vil sørge for god dyrevelferd, trygg mat, og at bøndene har ei lønn å leve av. Driftsformene må bygge opp jordressursene i stedet for å utarme jorda, samtidig som klimagassutslipp reduseres og karbonbinding i jord økes.

Vi må utnytte arealene og ressursene bedre. De Grønne vil øke norsk produksjon av frukt, bær, grønnsaker og matkorn ved å belønne bruk av areal som er egnet til mat til mennesker direkte fremfor mat via husdyr. Kjøtt, melk og egg vil vi basere på norske fôr- og beiteressurser.

Matproduksjon må sees i sammenheng med kosthold og helse. For å få til dette må vi ta tak i de økonomiske strukturene som i dag favoriserer stordrift, og heller bruke virkemidlene slik at resultatet blir bra både for bønder, dyr, mennesker og lokalsamfunn.

Kunstig produksjon av animalske matvarer er foreløpig energikrevende og kostbart, men teknologien er i rask utvikling. Kunstig fremstilt kjøtt, fisk og melk kan på sikt bidra til å løse problemer relatert til avlsdyrs lidelser, overbruk av antibiotika, overfiske og miljøbelastninger innenfor kjøttproduksjon og fiskeoppdrett. Samtidig har matproduksjon gjennom husdyrhold -

gjort riktig - også positive sider, og kunstig produksjon må skje med akseptabelt ressursbruk. Et viktig første steg er uansett at vi i Norge i større grad må vurdere konsekvensene av den internasjonale utviklingen på kunstig produksjon, og at slik matproduksjon reguleres på en tydelig måte.

De Grønne vil forvalte skogen med god balanse mellom verdiskaping gjennom skogbruk, og det å ta vare på skogen både som hjem for mange arter, og som arena for friluftsliv og rekreasjon for oss mennesker. En grønn omstilling av norsk skognæring handler om å øke verdiskapingen fra hver tømmerstokk, ikke om å øke uttaket av skog. I dag går mange lokalsamfunn glipp av verdiskaping knyttet til foredling av norske råvarer. Vi må satse på økt bruk av trevirke som klimavennlig byggemateriale, og på kvalitetsprodukter og lokale verdikjeder. Arter, vegetasjonstyper og biologiske ressurser må kartlegges godt, slik at vi kan verne et representativt utvalg av norsk skog – særlig gammel skog.

Havene, fjordene og vassdragene i Norge rommer rike økosystemer og unike naturressurser. De har vært kilde til mat, arbeidsplasser, aktiviteter og bosetting i tusenvis av år. De Grønnes mål i fiskeripolitikken er å gi framtidige generasjoner den samme muligheten til å høste av disse naturverdiene. Da må økosystemperspektivet og føre-var-prinsippet legges til grunn for forvaltningen. Fiskeressursene langs kysten bør forvaltes og videreforedles lokalt, og gjennom økt fokus på kvalitet og bærekraft vil norsk sjømat bli enda mer etterspurt enn i dag.

Dagens lakseoppdrett er dessverre en miljøsynder. Forurensing, rømt laks og lakselus knyttet til slik oppdrett truer norske villaksbestander og skader økosystemene. I årene som kommer

trengs en storstilt omstilling til produksjonsformer med null utslipp, null lus og null rømming.

Dyrevelferd må vektlegges langt mer – næringen har i dag store utfordringer relatert til sykdom, avlusingsmetoder og mengden fisk i merdene. Betingelsene for å drive med oppdrett langs vår kyst er gode, og gjør vi det på riktig måte kan oppdrett og annen havbruk gi verdiskaping og mat på bordet også i framtida.

VÅRE LØSNINGER

GRØNN STYRING AV ØKONOMIEN

De Grønne vil:

1. Utvikle ordningen med egen “grønn bok” i statsbudsjettet til å bli et integrert, overordnet og effektivt styringsverktøy for klimautslipp og materielt forbruk.

2. At kommunene og fylkeskommunene skal styre etter areal- og naturmangfoldsbudsjetter og -regnskap som knyttes til kommunebudsjettet etter prinsippet om arealnøytralitet.

3. Synliggjøre i statsbudsjettet hvor stor miljøbelastning Norges import og eksport bidrar til globalt, og hvor stor andel av verdens ressurser Norge beslaglegger med vårt forbruk.

4. Samarbeide med partene i arbeidslivet om å redusere normalarbeidstiden, med stor fleksibilitet for den enkelte arbeidsplass for hvordan arbeidstid og arbeidstidsreduksjon skal organiseres.

5. Gi kommunene flere muligheter til å etablere lokale miljøavgifter og turistskatt, som enten kan deles ut igjen som “miljøavgift til fordeling” eller brukes til å løse lokale fellesoppgaver.

6. Sikre demokratisk kontroll med naturressurser gjennom offentlig, samvirke- eller allmenningsbasert eierskap, eller gjennom offentlige reguleringer som hindrer rovdrift på naturen.

7. At viktig infrastruktur som veier, baner, kabler, nett, vann og avløp fremdeles i hovedsak skal eies av det offentlige eller samvirker.

PERSONSKATT OG AVGIFTER

De Grønne vil:

1. Ha et progressivt skattesystem med større bunnfradrag og høyere sats for de høyeste inntektene.

2. Gjøre de miljøvennlige valgene mest lønnsomme ved at miljøpåvirkning avgiftsbelegges ved produksjon og salg av varer og tjenester.

3. Øke klimaavgiftene gradvis, slik at utslippene går ned i tråd med Norges forpliktelser etter Paris-avtalen.

4. Følge opp skatteutvalgets forslag om å samordne skatt på pensjon og skatt på inntekt for de høyeste pensjonene.

5. Innføre arveavgift på de største formuene.

6. Innføre en klimabelønningsordning hvor miljøavgifter deles ut igjen til folk.

7. At statens ekstra inntekter i perioder med høye strømpriser deles ut igjen til befolkningen, gjennom månedlig utbetaling med et likt beløp som er differensiert ut fra løpende strømpris i de forskjellige prisområdene.

NÆRINGSPOLITIKK OG SKATT PÅ SELSKAPER

De Grønne vil:

1. Styre næringslivet mer i det store og mindre i det små. Staten skal fastsette overordnede rammevilkår og unngå politikk som aktivt plukker vinnere med unntak av der Norge har særlige konkurransefortrinn.

2. Redusere skattleggingen av arbeid parallelt med at avgiftene på klimagassutslipp, naturinngrep, miljøgifter og materielt forbruk økes.

D06: (Lan, Marius, Stefan) Stryke kulepunkt 2

3. Fornye samfunnskontrakten slik at vi hindrer at teknologieiere blir sittende på gevinsten av effektivisering fra for eksempel kunstig intelligens, men kommer fellesskapet til gode.

4. Trappe ned CO2-kompensasjonsordningen, og avvikle den når karbontoll-ordningen (CBAM) innføres. Innsparingen skal komme hele næringslivet til gode.

5. Gjennomgå selskapsregelverket, virkemiddelapparatet og øvrige rammebetingelser, med mål om å lette etablering og drift av bedrifter.

6. Sikre norske bedrifter markedstilgang i våre naboland ved å bevare EØS-avtalen, ta igjen etterslepet på gjennomføring av EØS-relevante regler og jobbe for fullverdig medlemskap i EU.

D15: (Frode) Stryke “jobbe for fullverdig medlemskap i EU sånn at punktet blir ”Sikre norske bedrifter markedstilgang i våre naboland ved å bevare EØS-avtalen, ta igjen etterslepet på

gjennomføring av EØS-relevante regler.

7. Øke bunnfradraget i formuesskatten og øke prosentsatsen for de aller største formuene.

8. Innføre nasjonal eiendomsskatt på næringseiendom.

9. Redusere og avvikle subsidier til ikke-sirkulær industri og samle statens engasjement i sirkulær industri i Statens Direkte Grønne Eierskap (SDGE), etter modell av SDØE og

Petoro.

10. Tette smutthull i skattesystemet ved å se på regelverket for fradrag for renter til nærstående utenfor konsern, revurdere fritaksmetoden for selskapers overskudd i andre selskaper, og følge opp det internasjonale arbeidet mot overskuddsflytting.

11. Bidra til en mangfoldig økonomi og bekjempe usunn konsentrasjon av markedsmakt, blant annet ved å styrke konkurranselovgivningen.

FRA OLJEAVHENGIGHET TIL GRØNT MANGFOLD

De Grønne vil:

1. Umiddelbart stanse all leting etter nye olje- og gassforekomster.

2. Etablere en omstillingskommisjon sammen med partene i arbeidslivet og andre relevante aktører, som skal sikre en trygg og forutsigbar gjennomføring av omstillingen bort fra fossil energi.

3. Si nei til alle investeringer på eksisterende olje- og gassfelt som øker eller forlenger produksjonen.

4. At Stortinget skal innføre et mål om avvikling av norsk olje og gass innen 2040.

5. Stoppe alle planer om å sende kraft fra land til olje- og gassinstallasjoner.

6. At Norge på kort sikt skal være en stabil gassleverandør til Europa.

7. Iverksette sysselsettingstiltak i lokalsamfunn der det er behov for det.

8. Etablere en omstillingsavgift per utvunnet fat olje og gass, som skal brukes til klimakutt og klimatilpasning i Norge.

9. Trappe opp CO2-avgiften på utslipp fra petroleumsvirksomhet i tråd med 1,5-gradersmålet.

10. At økonomiske insentiver samlet sett skal gi en forutsigbar og gradvis utfasing av norsk olje og gass, der felt med høy karbonintensitet, høy kraftbruk og lav lønnsomhet fases ut først.

11. Etablere en statlig støtteordning for plugging av brønner og avslutning av felt.

Ordningen fritar ikke selskapene for ansvaret som følger fra petroleumsloven, men skal bidra til å komme i gang tidligere med dette arbeidet.

12. Ta initiativ til en global avtale mellom land som produserer fossile brensler om å

begrense tilbudet av slike brensler, gjennom forpliktende langsiktige planer.

13. Stille krav til dokumentasjon og åpenhet rundt petroleumsindustriens markedsføring og informasjonsarbeid, og innføre reguleringer som begrenser slik aktivitet.

14. Fase ut Equinors eierskap i prosjekter i olje og gass i utlandet senest innen 2028.

GRÜNDERE OG SMÅBEDRIFTER

De Grønne vil:

1. Gjenninnføre ordningen med betalingsutsettelse for oppstartsbedrifter som ikke går med overskudd.

2. Forbedre opsjonsbeskatningsordningen, slik at det blir lettere for oppstartsbedrifter å

tiltrekke seg kvalifisert arbeidskraft.

3. Utrede muligheten for at verdivurdering av oppstartsbedrifter utjevnes over 3 til 5 år etter at selskapet er registrert.

4. Legge til rette for og styrke inkubatorer og lokale næringsmiljøer, samt folkefinansieringsplattformer som kan bidra til å få i gang en virksomhet.

5. Lette vilkårene for etablering og drift av små og mellomstore bedrifter ved å forenkle skatteregler og rapporteringskrav, og gjøre det enklere for små bedrifter å delta i offentlige anbud.

6. Jobbe for å styrke rettighetene og det sosiale sikkerhetsnettet for selvstendig næringsdrivende.

7. Utrede muligheten for at verdien av selskap som introduseres på børs utjevnes mot selskapets verdi de siste 5 årene og at dette gjøres de første 3 årene selskapet er notert.

FRA SLØSESAMFUNN TIL SIRKULÆRØKONOMI

De Grønne vil:

1. Sette mål om at alle verdistrømmer som inngår i norsk forbruk og produksjon skal være innenfor planetens tålegrenser og at det legges frem en strategi for å komme dit.

2. Innføre nasjonale og regionale verdistrømsanalyser og ressursbudsjett, og drive stedsutvikling og samfunnsplanlegging i tråd med mål om mer sirkularitet.

3. Fjerne moms på reparasjon og bruktkjøp, og systematisk endre skatte- og avgiftssystemet slik at reparasjon blir mer lønnsomt og nykjøp blir mindre lønnsomt.

4. Etablere en avgift på jomfruelige, ikke-fornybare materialer og innsatsfaktorer for varer og tjenester som selges i Norge.

5. Jobbe for en utvidet ordning for produsentansvar, særlig for plastprodukter, slik at ansvar og kostnader også for hele verdikjeden inkludert avfallshåndtering må håndteres av produsent.

6. Forby gjenliming og andre produksjonsmetoder og egenskaper som hindrer reparasjon og gjenvinning.

7. Sikre etablering av anlegg for avansert utnyttelse av ulike typer ressurser, industrielle installasjoner, vrakede skip og farlig avfall, med høy grad av gjenbruk og resirkulering.

8. Bidra til risikoavlastning og gi investeringsstøtte til tiltak for ressurseffektivisering og sirkulære modeller i industri og bionæringer.

9. Gjennomføre kartlegging av alle eksisterende deponier, industriområder og ressursstrømmer, for å kunne vurdere hva som kan benyttes som innsatsfaktor i ny produksjon.

10. Innføre rivestans som hovedregel for offentlige bygg og infrastruktur, med mulighet for unntak der det finnes god grunn til det.

11. Gjøre det lønnsomt for bedrifter å bidra til redusert materielt forbruk, gjennom å

prioritere sirkulære løsninger i offentlige innkjøp.

12. Gjøre sirkulære forretningsmodeller, på linje med teknologi, til en prioritet i det offentlige virkemiddelapparatet.

13. Stille krav til at bygningsmaterialer og byggeteknikker muliggjør gjenbruk.

14. Legge til rette for økt bruk av biologisk avfall som matavfall og kloakk.

15. Forby eksport av avfall som ikke er lett resirkulerbart, f.eks. brukte klær.

16. Sikre etablering/opprusting av anlegg som kan håndtere skip og olje- og gassinstallasjoner på en sikker, helsemessig forsvarlig og miljøvennlig måte.

17. Bygge opp lokale verdikjeder på gjenvinning, ved å stille krav til andel avfall som avfallsselskapene må gjenvinne i Norge, og vurdere statlig eierskap for å tilby gjenvinning i et nødvendig omfang.

OFFENTLIGE INNKJØP SOM FREMMER INNOVASJON

De Grønne vil:

1. Etablere anbefalte standarder for grønne krav for offentlige innkjøp i dialog med leverandører slik at næringslivet kan innovere og tilpasse sin produktutvikling.

2. Sikre at sosiale krav, som krav til seriøsitet i arbeidslivet, blir gjennomført så langt det er mulig i offentlige innkjøp.

3. Sikre at offentlige innkjøp deles i mindre kontrakter når det er mulig, slik at mindre virksomheter og oppstartsselskaper lettere kan delta.

4. Støtte innkjøpsmiljøene med inspirasjon/eksempler, veiledning, opplæring, maler/verktøy og hjelpetjenester

5. Synliggjøre miljøeffekten av offentlige anskaffelser både nasjonalt og også for hver virksomhet for innkjøpere, virksomhetsledere og allmennheten for å lære av hverandre og skape interesse.

FORSKNING

De Grønne vil:

1. Jobbe for en forpliktende opptrapping av den offentlig forskningsinnsatsen til minimum 1,25 % av BNP innen 2030, med et langsiktig mål om at det offentlige i samarbeid med andre finansieringskilder skal sikre en samlet forskningsfinansiering på minst tre prosent av BNP.

2. Grunnlovsfeste akademisk frihet, og etablere et program som forsker på og følger med på status for ytringsfrihet og mediers uavhengighet.

3. Sørge for tettere samarbeid mellom myndigheter og forskningsmiljøer for å bidra til kunnskapsbaserte beslutninger og beredskap.

4. Stanse all statlig finansiering av petroleumsforskning der målet er økt utvinning.

5. Videreføre og styrke krav om åpen forskning og åpen tilgang-publisering for all offentlig finansiert forskning, og finansiere åpen tilgang gjennom et offentlig fond.

6. Som hovedregel utpeke rektor ved valg på offentlige høyskoler og universiteter.

7. Styrke rekrutteringen til forskning ved å gi akademikere tid og tillit, senke arbeidspresset og beskytte forskningstiden. Økt grunnfinansiering, bedre administrativ støtte og færre rapporteringskrav må til, så forskere får forske.

8. Jobbe for flere faste stillinger i akademia, motvirke midlertidighet, og rendyrke postdoktorstillinger som kvalifisering til fast stilling.

9. Stille krav om studentdeltagelse i flere prosjekter finansiert av Norges forskningsråd, og opprette insentiver for studentforskningsprosjekter gjennom Innovasjon Norge.

10. Flytte forskningsfinansiering og skattefradrag fra petroleumsforskning til miljøvennlig energi og framtidsrettede sektorer, som sol- og vindkraft, tidevannskraft, bergvarme og ombruk.

11. Styrke arbeidet og videreutviklingen av norsk fagspråk i akademia.

JORDBRUK

De Grønne vil:

1. Øke Norges selvforsyningsgrad, basert på landets egne ressurser, til 60 prosent innen 2030. Målet skal nås ved å prioritere dyrking av grønnsaker, korn, belgvekster, nøtter, sopp, frukt og bær på de ressurser som er best egnet til slik produksjon.

2. At kjøttproduksjon basert på importert kraftfôr skal fases ut og erstattes med økt bruk av lokale beiteressurser, innenlands kraftfôrproduksjon, insekter og plantemateriale fra havet.

3. Ta mer av dyrket mark i bruk, og ta i bruk jord som ligger brakk. Antall bruk i drift må økes og det må settes av midler til smidigere generasjonsskifter, rekruttering, kunnskap og nettverk. Bo- og driveplikten må innskjerpes slik at bønder har tilgang til lokalsamfunn, og at landbruksareal over hele landet er i bruk og tilgjengelig for dem som ønsker å

produsere mat.

4. Gi matjorden langt strengere nasjonalt vern ved at dispensasjoner fra jordvern kun kan gis av nasjonal planmyndighet og måltallet for nedbygging blir rettslig bindende for arealpolitikken.

5. Kutte utslipp i landbruket blant annet ved å subsidiere innkjøp av nullutslippskjøretøy, avgiftsbelegge CO2-utslipp og gjennomgå Enovas ordninger for primærnæringene slik at også små utøvere får støtte til å oppgradere eksisterende driftsutstyr til lav- og nullutslippsalternativer.

6. Sørge for bedre støtteordninger for bønder som ønsker å investere i tiltak for mer klimarobust matproduksjon.

7. Føre en tilskudds - og kvotepolitikk som opprettholder små og mellomstore bruk.

Kvotene skal sikre at det er økonomisk lønnsomt å tilpasse driften til ressursgrunnlaget, og prioritere stølsdrift og marginale arealer. Dette krever blant annet økning av melkekvotetaket og at fjerning av toppavgrensninger for husdyrtilskudd reverseres.

8. Øke tilskuddet til grøntproduksjon, også for små og mellomstore produsenter. Tilskudd skal også gis ved bruk av areal som ikke er avsatt til landbruk, som mindre landbruksareal i byer og tettsteder, og bygningsintegrerte produksjonsarealer.

9. At økologisk landbruk utgjør minst 20 % av norsk matproduksjon. Matproduksjonen må

legge til grunn god jordhelse og ivareta matjord som en ikke-fornybar ressurs.

Regenerative metoder der biomasse og økt karboninnhold i jorden styrkes, må inngå i tilskuddsordningen.

10. Styrke rådgivningstjenester for bønder som ønsker å legge om til regenerativt og/eller økologisk landbruk.

11. Anerkjenne landbrukssamvirket, som en forutsetning for landbruk over hele landet, og opprettholde dagens ordning med henteplikt og markedsreguleringer. Ordningen med samvirkene, som markedsregulatorer og med mottaksplikt, må også styrkes for grøntprodusentene slik at norske varer blir tilgjengelig på markedet i større deler av året.

12. Legge til rette for et godt og trygt arbeidsmiljø i landbruket ved å styrke bøndenes inntekter tilsvarende andre yrkesgrupper. Det må gis muligheter til å ha en forutsigbar

økonomi med tanke på investerings- og driftsbehov, bedre avløserordningen slik at også

bønder kan ta fri, og legge til rette for møteplasser for et støttende fellesskap for matprodusenter. Arbeidstilsynet skal gis fullmakter til å følge opp tilfeller med lønnsutbetalinger under gjeldende minstelønn.

13. Øke støtten til forebyggende tiltak mot tap av dyr på beite og omstilling til besetninger som er robuste for utmarksbeite. Eksempelvis belønne småfe fremfor storfedrift, og bruk av historiske raser som utnytter utmark mer effektivt. Gi rimelig kompensasjon til bønder som likevel ikke kan benytte seg av beiterettigheter på grunn av rovdyrbestander.

14. Forsterke arbeidet med planteforedling som fremmer sorter som er mer robuste mot klimaendringer, kan dyrkes i flere klimasoner, har stort artsmangfold og bevare sorter med kulturhistorie og lokal tilhørighet.

15. Gjennomgå alle tilskudd, krav og forskrifter i landbruket i lys av dyrevelferdslovens krav til god dyrevelferd. Husdyrenes artstypiske behov og muligheter for naturlig adferd må

være i fokus i alle ledd i produksjonen fra fjøs til slakteri.

16. Ha et tollvern som sikrer bøndene lønnsomhet og regningssvarende priser, og særlig fremmer tilgangen til norskproduserte grønnsaker, frukt og bær i markedet, og miljøvennlig produksjon og god dyrevelferd.

MATSYSTEMET

De Grønne vil:

1. Fremme kosthold som er bra for miljøet, helsen og dyrevelferden. Legge opplysningskontorene for egg, kjøtt og meieriprodukter ned til fordel for opplysning om bærekraftig mat og sunt kosthold til skoler, institusjoner og allmennheten.

2. At det skal bli slutt på destruksjon av fullverdig mat som verpehøner, geitekillinger og grønnsaker som ikke tilfredsstiller pakkestandarder. Mottakssystemene både på slakteri, foredlingsbedrifter og dagligvarenæringen må tilrettelegges for utnyttelse av alle matressurser og det må innføres en matkastelov.

3. At det offentlige bruker sin innkjøpsmakt til å velge kortreist, plantebaserte, sunne og økologiske matvarer. Minimum 20 % av innkjøp og konsum skal være økologisk norskproduserte råvarer innen 2030.

4. At mulighetene for produksjon og distribusjon av egne merkevarer (EMV) hos dagligvarekjedene skal reguleres, slik at disse ikke utkonkurrerer små og lokale produsenter. Konkurransesituasjonen i dagligvarebransjen må overvåkes for å sikre et robust matmarked som understøtter tilgang til sunne matvarer i butikkene, tilgang for bøndene til kundene og priser på maten som ivaretar produsentenes behov for marginer.

5. Styrke direktesalgskanaler som REKO-ring, markeder og kooperativer, for å styrke særlig små bruk og markedshager sine økonomiske marginer. Dette vil også synliggjøre den verdien bønder bidrar med, øke kompetansen hos forbrukeren og bidra til lokal verdiskapning gjennom bygging av møteplasser.

SKOGBRUK

De Grønne vil:

1. Jobbe for et nytt skogbruk som ivaretar skogen som leveområde og økosystem, ved å

legge om til fleralderskogbruk, og ved å dyrke kvalitet fremfor kvantitet.

Støtteordningene for skogeiere som ønsker å gå over til mer skånsom og naturvennlig skogsdrift må styrkes og samordnes.

2. Gjøre kommersiell skogsdrift i Norge til en aktiv bidragsyter for å oppfylle forpliktelsene i naturavtalen.

3. Forby hogst i hekke- og yngletiden.

4. Gjennomgå Norsk PEFC Skogstandard, i samråd med skognæringen, for å sikre at standardene samlet sikrer bevaring og oppbygging av naturmangfold i skog som drives kommersielt.

5. Revidere forskrift om bærekraftig skogbruk, med mål om at forskriften på selvstendig grunnlag stiller alle nødvendige krav til miljøhensyn som forventes av skogbruket, samtidig som den eksplisitt legger til rette for straffeforfølgelse ved grove brudd.

6. Gjennomgå tilskuddsordningene under verdiskapings- og utviklingstiltak i landbruket og Landbrukets utviklingsfond, med mål om å fase ut subsidier til skogbruk som svekker naturtilstanden i produksjonsskog, herunder tilskudd til drift i vanskelig terreng, til skogsbilveier, til tettere planting og til gjødsling.

7. Ta inn generell meldeplikt for hogst i skogbrukslova §11, og tydeliggjøre i samme lovparagraf at alle kommuner står fritt til å innføre meldeplikt på hogst og andre skogbrukstiltak på de arealer og for de formål kommunen selv ønsker.

8. Innføre forbud mot flatehogst i all ur- og naturskog, dvs. skog der det ikke har vært flatehogd etter 1940.

9. At all flatehogst gjøres søknadspliktig, og at brudd på søknadsplikten straffes med bøter minimum på størrelse med tømmerets salgsverdi pluss tapte CO2-ekvivalenter i vekst og lagring.

10. Øke konkurransekraften for tre som byggemateriale gjennom økt prioritering av tre i offentlige bygg og anlegg, samt krav til livsløpsanalyser i teknisk forskrift i byggsektoren.

11. At større offentlige prosjekter bygges med høy andel trevirke, og materialgjenbruk.

12. Intensivere kartlegging av arter, vegetasjonstyper og økosystemer i norsk skoger, og stille krav til at kartlegging av skog utføres av biologisk og økologisk faglig kompetent personell.

13. Kreve reguleringsplan for tillatelse til bygging av nye skogsbilveier, med strenge vurderinger i forhold til friluftsliv, naturfare og biologisk mangfold.

14. Styrke og samordne støtteordningene for omlegging til økologisk gunstige - dvs.

lukkede - hogstformer, som plukkhogst, med mål om å øke andelen av lukkede hogstformer til 50 % innen 2040.

15. Fjerne miljøskadelige skogbrukssubsidier, som skader gammel naturskog.

16. Gjøre Statskog SF til en spydspiss for et mer miljøvennlig skogbruk.

17. Verne skogarealer eid av Statskog SF som er aktuelle for vern, vederlagsfritt, og redusere utbyttet fra Statskog SF i år der selskapet verner nytt skogareal.

18. Stanse ytterligere salg av Statskogs eiendommer, for å bevare allmennhetens muligheter for friluftsliv, jakt og fiske, og vurdere tilbakekjøp av solgte eiendommer.

19. Satse på produksjon av bioenergi basert på biprodukter fra treforedlingsindustrien og skogsavfall, men unngå en politikk der satsing på bioenergi fører til økt avvirkning av skog.

20. Satse på bioprospektering av biologiske ressurser fra skogen, for å øke kunnskapen om de biologiske ressursenes bestanddeler og deres anvendelsesområder.

21. Verne ti prosent av produktiv skog innen 2030.

22. Forby planting av fremmede arter i skogbruket.

23. Forlenge trærnes levetid gjennom å øke rotasjonstid i skogbruket, for å ta bedre vare på

biologisk mangfold og øke karbonlagring i skog.

24. Fase ut bruk av plantevernmidler og gjødsling i skogsområder.

25. Videreutvikle norsk treforedlingsindustri gjennom å stimulere til spesialisering og innovasjon.

26. Legge bedre til rette for riktig skogsbeiting, som kan øke biologisk mangfold.

27. Utvikle en programmessig satsing på bioraffinering av de ulike bestanddelene og fraksjonene fra biologiske ressurser i skog.

28. Gjennomgå konsesjonsloven slik at man styrker muligheten for flere til å eie mindre skogteiger.

29. Øke bevilgningene til frivillig skogvern, og sikre et høyt og forutsigbart støttenivå.

FISKERI

De Grønne vil:

1. Grunnlovsfeste at råderetten over fiskebestandene og ressursene i havet tilhører folket.

2. Sikre at kvotene settes etter faglige råd, og ikke etter politiske hensyn.

3. Beholde deltakerloven, havressursloven og fiskesalgsloven, med strenge grenser for antall kvoter et rederi kan eie.

4. Verne viktige fiskefelt mot oppdretts- og havvindindustri.

5. Forby bunntråling.

6. Sikre rekruttering og sysselsetting ved utdeling av kvoter, særlig rekruttering av unge.

Kvotebytte internasjonalt må skje uten at man overfører kvoter fra kystfiskeflåten til havfiskeflåten.

7. På en gradvis og forutsigbar måte, overføre en betydelig andel av kvotene fra havfiskeflåten til kystfiskeflåten, og akselerere overføringen dersom havfiskeflåten ikke oppfyller sine leveringsforpliktelser.

8. Fortsette å holde åpne grupper i fiskeriene som er åpne i dag.

9. Si nei til evigvarende kvoter og til at kvoter skal kunne kjøpes og selges på det åpne markedet. Kvoter som ikke lenger er i bruk skal gå tilbake til staten.

10. Styrke lokale fiskemottak og bringe den lokale kystfiskeren tilbake.

11. Endre Trålstigen i kystflåtens favør slik at mer fersk fisk kommer til kai og gir økt verdiskaping langs kysten.

12. Redusere merverdiavgiften for lokalt foredlet sjømat.

13. Stille krav om at norsk fisk skal ilandføres og prosesseres i Norge for å kunne markedsføres som norsk.

14. Styrke fiskerioppsynets lokale tilstedeværelse langs hele kysten og trappe opp arbeidet med å forebygge ulovlig fiskerivirksomhet.

15. Skjerpe regelverk og kontroll for innrapportering av svamper og koraller som bifangst.

16. Ikke tillate fiske av plankton (f.eks. raudåte) og saktevoksende arter på store dyp, havbaserte oppdrettsanlegg eller andre nye marine næringer før vi har et tilstrekkelig kunnskapsgrunnlag.

17. Gjøre kystflåten utslippsfri ved å etablere en tilskuddsordning for elektrifisering.

18. Redusere spøkelsesfiske og ønsket bifangst ved å lovfeste krav om sporbart eierskap for alt fiskeredskap og aktiv merking som gjør det mulig å finne tapt redskap, og støtte utvikling av selektive og selvoppløsende redskaper.

19. Følge opp forslagene fra Kystfiskeutvalget om egen lov og forvaltning for kystfisket i Finnmark.

20. Arbeide internasjonalt mot overbeskatning av fisk og andre marine arter, og for en økosystembasert havforvaltning.

21. Etablere kommunale kvotebanker eller distriktskvoter.

OPPDRETT OG HAVBRUK

De Grønne vil:

1. Gjennomføre en omstilling av hele havbruksnæringen i retning av integrert, sirkulært havbruk med null utslipp. Omfanget av oppdrettsindustrien skal tilpasses et nivå som er forsvarlig med hensyn til miljø og dyrevelferd.

2. Kun gi nye konsesjoner til oppdrettsanlegg som oppfyller strenge krav til null lus, null rømming, minimale utslipp, oppsamling av og høy utnyttelse av alt bioavfall, og dødelighet på under 5%, og stille samme krav til alle eksisterende anlegg innen 2030.

Vekst på eksisterende anlegg før 2030 skal ikke tillates, med mindre de oppfyller disse kravene. Nye konsesjoner tidsbegrenses.

3. Skjerpe kravene til dyrevelferd for oppdrettsindustrien, blant annet ved å avvikle lusebehandling med leppefisk og termisk avlusning, samt utvide kravene til rapportering av sykdommer.

4. Ta hensyn til all relevant miljøpåvirkning ved vurdering av hvilke anlegg som skal redusere produksjonskapasitet, og følge faglige anbefalinger.

5. Jobbe for at dødeligheten i sjøfasen på sikt kommer under 5 %.

6. Føre en restriktiv politikk når det gjelder landbaserte oppdrettsanlegg. Kun etableringer i allerede utbygde næringsarealer tillates.

7. Si nei til all videre utvikling av torskeoppdrett, inntil det kan garanteres for integriteten til bestandene av kysttorsk og at oppdrett kan foregå på en dyreetisk forsvarlig måte.

8. Utvide og trappe opp spleiselaget mellom staten og oppdrettsindustrien om forskning, teknologiutvikling og investeringer i lukkede anlegg og miljøløsninger.

9. Bygge opp bærekraftig fôrproduksjon i Norge, med et mål om at 50 % av fôret til norsk oppdrettsfisk skal komme fra norske ressurser innen 2035. Produksjonsomfanget i næringen må tilpasses dette målet.

10. Inkludere påvirkningen på sjøørret og sjørøye som tilleggsindikatorer til trafikklyssystemet, og jobbe for en rask implementering av en slik utvidelse.

11. Avskaffe dagens ordning med unntaksvekst i gule og røde områder jfr.

Produksjonsområdeforskriftens §12, i løpet av 2026.

12. Intensivere tilsynet med oppdrettsindustrien fra alle relevante myndigheter.

13. Styrke den uavhengige forskningen på hvordan oppdrett påvirker økosystemer i elver, fjorder og havområder.

14. Pålegge forurensningsmyndighetene å ta hensyn til alle relevante miljøfaktorer når de behandler utslippstillatelser, inkludert påvirkning på villaks fra rømming og lus.

15. Hjemle vannforskriften i akvakulturloven, slik at den blir bindende for oppdrettsindustrien og må legges til grunn i all saksbehandling.

16. Skjerpe kravene til overvåkning av miljøpåvirkning fra eksisterende og nye oppdrettsanlegg.

17. Beskytte viktige fiskefelt, korallrev og andre sårbare områder mot oppdrettsindustrit.

18. Innføre en ny modell for beskatning av havbruksnæringen, for å fremme bærekraftige løsninger. Innretninger kan være at skattenivå differensieres basert på oppnåelse av miljøkrav, eller en kombinasjon av grunnrentebeskatning og en miljødifferensiert produksjonsavgift.

19. Satse på forskning, utvikling og vekst innen plantebasert havbruk.

20. Innføre hjemfallsordninger for oppdrettslokaliteter, for å hindre permanent privatisering av fjord- og kystområder.

21. Innføre forbud mot å skifte ballastvann eller tømme kjemikalier fra lusebehandling nær sårbare områder.

22. Avvikle bruk av kitinhemmere, nervegifter og kobberimpregnering i norsk fiskeoppdrett.

23. Få på plass obligatoriske systemer for sporing av rømt oppdrettslaks.

24. Utvide grensene for nasjonale laksefjorder og avvikle all oppdrettsindustri i disse fjordene.

25. Være en pådriver for etablering av en ny verdikjede for oppsamlet slam fra oppdrettsanlegg, til produksjon av biogass og gjødsel med resirkulert fosfor.

26. Satse på klimasmarte koblinger mellom kraftkrevende industri og matproduksjon, blant annet ved å satse på å bruke utslipp av CO2 fra industriell virksomhet til å produsere marine mikroalger.

27. Gi kommuner og fylkeskommuner flere verktøy for å kunne avvise uønskede oppdrettsetableringer.

28. Sørge for at konsekvenser den internasjonale utviklingen innen kunstig fremstilling av animalsk mat vil få for norsk fiskeeksport og kjøtt- og melkeproduksjon blir kartlagt, inkludert fordeler og ulemper ved å åpne for import av slike matprodukter til Norge.

5. DEMOKRATIET FOR ALLE

VISJON

I 2045 engasjerer mange seg i sine lokalsamfunn gjennom hverdagsdemokratiet: velforeninger, skoler, frivillighet, innbyggerinvolvering og andre former for grasrotinitiativ. Flere er medlem i politiske organisasjoner og partier, og opplever at veien til innflytelse er kort. Deltakelse i samfunnet skaper livskvalitet og bygger tilhørighet og tillit, nedenfra og opp. Det norske demokratiet er et levende folkestyre, og sikrer både rettsstaten og menneskerettighetene våre.

Norge er en aktiv del av det europeiske fellesskapet, jobber globalt for en internasjonal rettsorden, og er en viktig premissleverandør for liberale verdier som menneskerettigheter, likestilling og mangfold.

Politisk og økonomisk makt og innflytelse er spredt over hele befolkningen. Spesielt unge opplever at deres engasjement er kraftfullt og effektivt. Flere grupper blir representert i demokratiet vårt. 16-åringer har stemmerett og kan stille til valg. Alle har lik mulighet til å bli ledere eller beslutningstakere i samfunnet, uavhengig av kjønn, etnisitet, funksjonsvariasjon, geografisk tilhørighet, alder og økonomisk, sosial eller kulturell bakgrunn. Likestilling og muligheten til å delta i samfunnet og egen hverdag sikres uavhengig av funksjon og kulturell identitet. Man trenger ikke lenger å frykte å være annerledes, for samfunnet er godt for alle.

Demokratiet fornyes i takt med samfunnet forøvrig, og distansen mellom system og borgere reduseres.

Frie, uavhengige medier fortsetter å sørge for en opplyst offentlig debatt og rammer for kunstig intelligens gjør at den trygt kan brukes til å avlaste oss der det trengs. Det er stort rom for uenighet, men ikke for hatprat. Vi har en kultur der vi er interesserte i å lytte til folk som er annerledes enn oss selv. Vi snakker med hverandre på tvers av politiske skillelinjer. Tilliten er stor, men ikke naiv: godt ettersyn forhindrer korrupsjon.

Klima- og naturhensyn, og selve livsgrunnlaget vårt, legges inn som avgjørende faktorer i budsjetter på alle områder og nivåer. Et framtidsombud står vakt om kommende generasjoners interesser og bidrar til å sikre at dagens beslutninger ikke sløser bort morgendagens muligheter.

Ombudet har gitt en sterkere følelse av ansvar blant politikere for å tenke langsiktig og bærekraftig, samtidig som vi skaper livskraftige fellesskap her og nå.

Sammen tar vi gode valg, både på vegne av oss, på vegne av de som kommer etter oss, på

vegne av naturen, og i solidaritet med medmennesker over hele verden som vi deler planeten med.

DEMOKRATI

I dag synes for mange at det er vanskelig eller lite relevant å delta i politiske prosesser, og færre engasjerer seg i politiske partier og organisasjoner. Selv om vi har et sunt demokrati med høy tillit mellom folk, må det vedlikeholdes og fornyes for å fortsette å være så velfungerende.

Forsøk på å destabilisere demokratier i verden kan gi en økende mistillit og distanse mellom system og borgere - begge veier. Ekkokamre, politisk vrede og polarisering preger debatter og gjør det lite attraktivt for innbyggere å bli politisk aktiv.

De Grønne vil styrke lokaldemokratiet og sivilsamfunnet, og jobbe for demokratisk kontroll over infrastruktur og viktige tjenester. Alle innbyggere skal ha reell mulighet til å delta i beslutninger som angår seg og sitt nærmiljø, også de gruppene som er svakt representert i demokratiet. Den offentlige samtalen må være åpen, inkluderende og faktabasert, og beslutningsprosesser må

være gjennomsiktige. Det offentlige må legge til rette for at alle som vil delta i politiske debatter og beslutningsprosesser kan få nødvendig kunnskap og kapasitet.

MEDIER OG OFFENTLIGHET

I digitale offentlige rom, hvor algoritmene regjerer, blir enkeltmennesker og grupper lett isolert fra meningsmotstandere og andre perspektiver. Denne fragmenteringen bør motvirkes og kompenseres for, og det må jobbes aktivt for å bygge gjensidig forståelse for ulike verdisyn.

Et mangfold av frie, uavhengige medier og en opplyst offentlig debatt er avgjørende for et velfungerende demokrati. De Grønne vil jobbe for at de samme journalistiske rammevilkårene skal gjelde på tvers av plattformer og teknologiske distribusjonskanaler, og vil sikre gode vilkår for redaktørstyrte og journalistiske medier i et digitalisert samfunn. Det er avgjørende å legge til rette for en offentlig samtale som er både konstruktiv og tilgjengelig for alle.

RETTSSTAT OG MENNESKERETTIGHETER

Heller ikke i Norge, er grunnleggende menneskerettigheter godt nok sikret. FNs menneskerettskomité, FNs torturkomité og FNs barnekomité er blant dem som jevnlig fremmer bekymringer knyttet til blant annet isolasjon og oppfølging av psykisk syke i fengslene, saksbehandlingstid i domstolene og domstolenes uavhengighet. Norsk institutt for menneskerettgiheter (NIM) har påvist menneskerettighetsbrudd og diskriminering av rusbrukere. De Grønne vil jobbe systematisk for å løse disse utfordringene og styrke etterlevelsen av menneskerettighetene på alle områder i samfunnet.

Rettsstaten og vern av menneskerettighetene er en forutsetning for et mangfoldig og jevnbyrdig samfunn med trygghet og frihet for den enkelte. Vi har ingen garanti mot at autoritære krefter i framtiden vil utnytte hull i lovverket til å ta kontroll over viktige institusjoner.

Det er i gode tider vi må ruste oss for dårlige tider. Derfor vil De Grønne grunnlovsfeste viktige rettsstatlige prinsipper, iverksette tiltak for å sikre en robust rettsstat og forsvare rettsstaten i internasjonale fora.

TRYGGHET FRA DISKRIMINERING

Enkelte grupper er systematisk mer utsatt for alvorlige krenkelser enn andre i dagens samfunn.

På en rekke arenaer og samfunnsområder utsettes personer for hets, trusler og vold på grunn av blant annet kjønn, kjønnsidentitet og -uttrykk, hudfarge, religion, funksjonshindre og seksuell orientering. Et samfunn hvor flest mulig lever trygge liv, uten frykt for å bevege seg eller ytre seg i det offentlige rom, er et bedre samfunn for alle.

LIKESTILLING OG SELVBESTEMMELSE

Alle skal ha likestilt tilgang på utdanning, arbeid, helsehjelp og selvbestemmelse. Men samfunnet er dessverre fortsatt innrettet slik at enkelte grupper har systematisk dårligere muligheter. Selv om likestilling står sterkt som verdi i Norge, tjener kvinner systematisk dårligere enn menn, og et kjønnsdelt arbeidsmarked gir underskudd på menn i omsorgsyrker og oppvekstsektor. Diskriminering og manglende tilrettelegging stenger mennesker med funksjonsvariasjon eller minoritetsbakgrunn ute. Barselkvinner opplever utrygghet i en sårbar og avgjørende fase for både dem selv og barnet, mens for mange menn sliter uten at psykisk helsehjelp når frem. De av oss som bryter med samfunnets normer for kjønn av seksualitet blir ikke alltid ivaretatt av et fullverdig helsetilbud.

De Grønne vil derfor føre en systematisk likestillingspolitikk som bekjemper alle former for diskriminering, og bekjemper maktstrukturer og uvitenhet som tar friheten fra folk. For å få til det trengs det normkritisk, feministisk og antirasistisk politikk, som ser all slags usaklig forskjellsbehandling i sammenheng. Det må jobbes aktivt med rekruttering, inkludering og rettigheter på tvers av sosiale skillelinjer. Sånn vil vi sikre at alle slags mennesker er frie til å leve trygge, mangfoldige og meningsfulle liv. Vi vil bygge videre på frihetene kvinnebevegelsen har kjempet frem, og skape et samfunn som ikke bare fungerer for folk flest, men for alle. Nå er det mangfoldets tur!

VOLD I NÆRE RELASJONER

De Grønne vil styrke innsatsen mot trakassering, trusler og vold basert på gruppetilhørighet, kjønn, funksjonsevne eller hudfarge, i skolen, arbeidslivet, i nære relasjoner og i rettsstaten.

Derfor vil vi øke politiets ressurser til å etterforske vold i nære relasjoner, hatkriminalitet, og støtte organisasjoner som jobber mot kjønnsbasert vold, hatprat, rasisme og diskriminering. Vi vil styrke overgreps- og voldtektsmottakene, krisesentre for kvinner, og bygge ut behandlingstilbudet for utsatte og overgripere, med særlig fokus på unge utøvere av vold og overgrep. De Grønne jobber for et samfunn uten rasisme og diskriminering, og er derfor et antirasistisk parti.

KRIMINALOMSORG OG STRAFFERETT

Vi er stolte av å ha en kriminalomsorg som fokuserer på rehabilitering, samtidig har ressursene til relasjonsarbeid, kompetansebygging og helsehjelp under soning minket. Norge har fått kritikk for ransakelser av mennesker som kan ha brukerdoser av rusmidler og for bruk av isolasjon i fengsler. De Grønne vil redusere bruken av isolasjon til et minimum, stille klarere krav til innholdet i fengselsstraffen og styrke arbeidet med tilbakeføring under soning. Samt legge til rette for at flere saker kan løses utenfor domstolene og prioritere alternative straffereaksjoner.

Det er viktig for innbyggernes følelse av trygghet at et operativt politi har tilstedeværelse over hele landet. Politiet bruker i dag store ressurser på bekjempelse av narkotikarelaterte lovbrudd, og tar også i bruk inngripende virkemidler på dette området. De Grønne mener rusmiddelbruk primært bør håndteres som et helseproblem, og at en stor andel av disse ressursene bør omprioriteres til andre formål. Ressurser bør særlig prioriteres til områder der vi i dag ikke oppfyller våre menneskerettslige forpliktelser. Eksempler på dette er vold og overgrep mot kvinner og i nære relasjoner, hatefulle ytringer og hatkriminalitet overfor minoriteter og menneskehandel.

INTEGRERING OG TOLERANSE

Dagens asylpolitikk bidrar til å øke forskjellene og tvinger mange ut i utenforskap. Det er ikke et mål at færre skal ønske å søke asyl her. Vellykket integrering gir folk mulighet til å ta ansvar for egne liv, delta i lokalsamfunnet og bygge nettverk. Da kan mennesker som kommer til Norge, om det er for jobb, kjærlighet eller trygghet, gjøre landet vårt rikere og bedre rustet for framtida. Barn som kommer som flyktninger uten følge av voksne må tas særskilt godt vare på, og de må ha samme rettigheter som andre barn i Norge.

De Grønne anerkjenner at god integrering handler om erfaring og kompetanse, og krever tålmodig samarbeid mellom kommune, sivilsamfunn, skoler og næringsliv. Det gir også

viktige ressurser og impulser til samfunnet, bidrar til å skape gode bomiljøer og til å hindre radikalisering. God integrering er gjensidig, og handler om å kunne holde sine røtter levende samtidig som man får delta i samfunnet.

DIGITALISERING OG KUNSTIG INTELLIGENS

Teknologi og digitalisering har skapt fantastiske muligheter til fellesskap og samhold på kryss og tvers av kloden. Samtidig er det del av et globalt marked, hvor både statlige og kommersielle aktører prøver å skaffe seg makt over oss, gjennom å kontrollere personinformasjon eller skape avhengigheter. Internasjonale teknologi-giganter slipper for lett unna personvern, konkurranse-og forbrukerhensyn. De Grønne vil sikre at nordmenns rettigheter blir forsvart i en stadig viktigere del av våre liv.

Hvert år fornyes IT systemer i offentlig forvaltning og investeringene utgjør milliarder av kroner.

Investeringene er forbundet med stor risiko for havari og kostnadsoverskridelse og mange prosjekter kritiseres. Investeringer i offentlig digitalisering bør gjøres gradvis ved at offentlige virksomheter bygger opp teknologisk peiling i stedet for å leie den inn.

Kunstig intelligens vil forrykke maktbalansen i samfunnet. Virksomheter som investerer i kunstig intelligens kan få en stor del av gevinstene. De som ikke evner å holde seg oppdatert på den teknologiske utviklingen risikerer å havne utenfor. Konsekvensene av den teknologiske utviklingen kan på noen områder bli eksistensielle. De Grønne vil derfor være i forkant med regulering og bruke føre-var-prinsipper for å sikre kontroll over utviklingen.

DELTAKELSE FOR ALLE

I dag får ikke funksjonshindrede like mye hjelp til å dra i en begravelse eller på et politisk møte, som å dra på legetime eller jobb. Funksjonshindrede som er gift får ikke alltid leve sammen og deres rolle som forelder blir ikke ansett som viktig å tilrettelegge for. De Grønne vil jobbe for full likestilling uavhengig av kropp og kognisjon og sikre at menneskerettighetene for mennesker med nedsatt funksjon (CRPD) tas inn i menneskerettighetsloven.

Omkring 90% av offentlig bygningsmasse er ikke rullestoltilgjengelig og mennesker med usynlige eller kognitive funksjonsnedsettelser får svært liten tilrettelegging for å kunne delta i samfunnet. De Grønne vil sikre lik rett til brukerstyrt personlig assistanse (BPA) i hele landet og sørge for at hindre for deltakelse raskt fjernes, spesielt innen utdanning og politisk deltakelse.

Selvbestemmelse og selvstendig deltakelse er viktige prinsipper for likestilling og frigjøring av funksjonshindrede og må styrkes.

URFOLK OG NASJONALE MINORITETER

Norge har i flere sammenhenger og over lang tid, undertrykt sitt urfolk samene og de nasjonale minoritetene, kvener/norskfinner, jøder, skogfinner, romer og romanifolk/tatere.

Majoritetssamfunnet har ansvaret for å ta det nødvendige oppgjøret som blir etterspurt i Sannhets- og forsoningskommisjonens rapport om fornorsking og urett. Hatytringer og diskriminering er et samfunnsproblem, og urfolk og minoriteter er særlig utsatt. Dette er dels på

grunn av manglende kunnskap og dels som følge av holdninger som fornorskingspolitikken forsterket. De Grønne mener at det er behov for større forståelse for hvordan historiske traumer fortsatt har implikasjoner for nasjonale minoriteter og urfolk.

Nasjonalstatens og majoritetsbefolkningens interesser settes fortsatt foran samisk kultur og levevei i grenseområdene. Derfor er det behov for å jobbe på tvers av landegrensene for at samisk kulturutøvelse ikke blir fortrengt. De Grønne mener at et mangfoldig samfunn er et rikt samfunn. Fornorskningen har dermed også hatt negative konsekvenser for majoritetsbefolkningen som ble frarøvet både kunnskap og et forhold til en nasjonal historie og eget lands urfolk og nasjonale minoriteter.

Dagens omfang av ulike arealinngrep i reinbeiteområder nødvendiggjør en samlet vurdering av reindriftens arealsituasjon, ikke minst ut fra Norges folkerettslige forpliktelser og reindriftssamenes rett til kulturutøvelse. I Fosen-saken fant Høyesterett at retten til kulturutøvelse var krenket.

De Grønne mener at læring fra Fosen-saken må danne grunnlag for tiltak som kan forhindre nye, tilsvarende saker. Samtidig er samiske områder særlig sårbare for klimaendringer, og det kommer til å bli vanskelig å tilpasse samisk kulturutøvelse om man ikke når 1,5-gradersmålet.

Som både FNs klima- og naturpanel (IPCC og IPBES) har understreket, er lokal og urfolkskunnskap helt grunnleggende i møte med klimaendringene.

RELIGION OG LIVSSYN

Mennesker lever ikke av brød alene, men trenger mening og håp. Det finner folk på mange måter og mange steder, og for mange innebærer det å tro på noe og høre til i noe større enn oss selv. Trosfrihet er grunnleggende i et mangfoldig og liberalt demokrati. Uansett religion eller livssyn bør alle sikres mulighet til å motta åndelige eller eksistensielle samtaler i livskriser og markere livets faser i egnede lokaler.

Tros- og livssynssamfunn er dessuten viktige sivilsamfunnsaktører, fellesskap og kulturbærere.

Ved alvorlige hendelser kan trossamfunnene bidra i samfunnets beredskap, med krisestøtte, dialog, seremonier og samlingssteder. Både religiøse og ikke-religiøse livssynssamfunn har en naturlig plass i den offentlige samtalen. Mange tros- og livssynssamfunn er sentrale i opplæring og utøvelse av musikk, samt ivaretakelse av unik materiell og ikke-materiell kulturarv. Vår politikk vil la slike verdier bevares og utvikles.

Det at vi har et økende mangfold av religioner og livssyn setter nye spørsmål på agendaen. Som samfunn må vi ta stilling til nye utfordringer knyttet til enkeltmenneskets rett til å utøve sitt livssyn og religionens plass i det offentlige rom. Vi i De Grønne vil bekjempe diskriminering på

bakgrunn av livssyn og føre en livssynspolitikk som gir både troende og ikke-troende rom til å

utøve sin overbevisning og praksis. Aktiv livssynsdebatt er en del av et åpent og demokratisk samfunn. En slik debatt forutsetter et sterkt vern av ytringsfriheten, både for kritikk og forsvar av ulike livssyn.

SPRÅK

Det er behov for massive tiltak for at brukere av urfolks- og minoritetsspråkene samisk, kvensk, romani og romanés skal kunne ta tilbake språket sitt. Sørsamisk og lulesamisk, samt samisk i kystområdene, trenger et særskilt løft. Det språklige mangfoldet i Norge er en kulturell verdi og ressurs som må ivaretas og dyrkes. De Grønne vil la språkmangfoldet synes og høres og utnytte mulighetene det gir.

Likestilling mellom nynorsk og bokmål må realiseres, og norsk tegnspråk må få offisiell status.

Språkkompetansen i innvandrermiljøene må ses på som en ressurs for hele samfunnet. God morsmålsundervisning er en nøkkel til integrering, og derfor skal integreringspolitikken fremme barns flerspråklige kompetanse. De Grønne mener det er nødvendig med et språkløft og en målsetting om flerspråklighet i samfunnet som gir gode rammer for revitalisering av språk for både barn, ungdom og voksne.

VÅRE LØSNINGER

DEMOKRATI

1. Utvikle verktøy for å sikre at folk i alle samfunnslag kan bli politisk aktive og at det blir større mangfold blant politikere.

2. Innføre en nasjonal forslagsrett der borgere kan få en sak behandlet på Stortinget med et tilstrekkelig antall underskrifter.

3. Opprette et framtidsombud for å bidra til at framtidige generasjoners interesser ivaretas.

4. Gjøre politikernes stemmegivning fra både Stortinget, kommunestyrer og fylkesting oversiktlig for innbyggere på nett og i maskinlesbart format.

5. Opprette et åpent tilgjengelig lobbyregister for Stortinget.

6. Skjerpe karanteneloven med opp til to års karantene og lengre saksforbud mot statsråder, statssekretærer, politiske rådgivere og toppbyråkrater som går over i stillinger hvor de er ventet å forsøke å påvirke myndighetene i spørsmål de selv har jobbet med.

7. Ikke innføre heldigitale valg, men videreføre praksisen med papirbaserte stortings- og lokalvalg av sikkerhets- og personvernhensyn.

8. Utvide bruk av felles digital løsning som gjør det enkelt for innbyggere å få innsyn i alle offentlige dokumenter og saker som ligger til politisk behandling.

9. Senke stemmerettsalderen og valgbarheten til 16 år.

10. Sikre lik og forutsigbar honorering av folkevalgte i kommuner og fylker gjennom at ordningen administreres på statlig nivå, og slik at ingen kan få mer enn statsministeren i totale honorarer.

11. Sikre at kandidater til stortingsvalget må oppgi gaver/verdier de mottar på lik linje med partiene.

12. Gjennomføre pilotprosjekter med folkepaneler, som består av et representativt utvalg av befolkningen og benyttes av lokale eller nasjonale myndigheter for å undersøke brede problemstillinger.

13. Gjennomføre tiltak for å sikre at offentlighetsloven følges i større grad enn i dag, blant annet utrede nye sanksjoner for grove brudd på loven, og utrede å styrke merinnsynsbestemmelsen fra kan til skal.

14. Sikre at alle som utøver samfunnsoppgaver på vegne av det offentlige eller som mottar mye støtte omfattes av offentlighetsloven, forvaltningsloven og arkivloven.

15. Sikre innsynsrett i algoritmer og systemer med kunstig intelligens når disse brukes i offentlige organer.

MEDIER OG OFFENTLIGHET

1. Kreve tydelig merking av reklame for å unngå at det kan forveksles med redaksjonelt innhold.

2. Jobbe for strengere regulering av digitale plattformer, og styrke oppsøkende og forebyggende arbeid på nett.

3. Etablere et åpent og løpende oppdatert aksjeeierregister med gratis tilgang for pressen og allmennheten, og kreve at alle reelle eiere med mer enn 10 prosent innflytelse får plikt til registrering.

4. Utrede virkemidler for sikring av like konkurransevilkår og jobbe for at alle medie- og teknologiselskaper som tjener penger i Norge, eller på brukerdata generert av norske brukere, betaler skatt av fortjenesten i Norge.

5. Utrede tiltak mot og støtte ideelle aktører i arbeidet for forståelse mellom grupper og mot hatprat og bevisst villedende informasjon, og kreve at tilbydere av større sosiale medieplattformer har brukerombud.

6. Pålegge alle riksdekkende kommersielle fjernsynskanaler å tilrettelegge programmer for personer med funksjonsnedsettelser gjennom teksting, tegnspråktolking, synstolking, lydtekst eller andre teknikker.

7. Sikre et sterkt kildevern for redaktørstyrte medier

8. Styrke beskyttelsen av varslere slik at det blir enklere å avsløre skadelige forhold uten å

bli straffet eller utsatt for andre negative sanksjoner.

9. Gjøre Norge til en internasjonal trygg havn for gravende journalister, kilder og varslere.

10. Opprette et stort og uavhengig mediefinansieringsfond, som kan stimulere til et samarbeid mellom bransjen og medievitenskapelige institusjoner for å utvikle moderne, tilgjengelige og samfunnsbyggende medietilbud.

11. Sikre at organet som utpekes som tilsynsmyndighet, under EUs forordning om digitale tjenester, tildeles ressurser til å etablere et solid fagmiljø.

12. Holde pressestøtte på et høyt nivå for å sikre rom for grundig og fritt journalistisk arbeid som er mindre avhengig av både annonsører og klikk-innhold.

13. Endre markedsføringslovens §2 annet ledd, slik at det gjøres ulovlig å spille på rasistiske stereotypier i markedsføring. Markedsføring skal ikke fremme støtende eller nedsettende karakteristikker av etniske minoritetsgrupper.

14. Styrke bibliotekene som arenaer for frilynt diskusjon og samfunnsdebatt.

15. Sørge for at data fra offentlige databaser er gratis tilgjengelig for allmennheten.

RETTSSTAT OG MENNESKERETTIGHETER

1. Grunnlovsfeste påtalemyndighetens uavhengighet og uavhengig utnevnelse av dommere.

2. Sette ned et utvalg som skal utrede rettsstatens sårbarheter og foreslå tiltak for å

redusere disse.

3. Forsvare ytringsfriheten og retten til å ytre seg om politiske, religiøse og andre systemer.

4. Innta FN-konvensjonen om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne (CRPD) i menneskerettsloven, på samme måte som FNs barnekonvensjon og FNs kvinnekonvensjon.

5. Melde Norge inn i individklageordningene under FNs barnekonvensjon, FNs konvensjon for økonomiske, sosiale og kulturelle rettigheter og FNs konvensjon om rettighetene til mennesker med nedsatt funksjonsevne.

6. Sørge for at barn født i Norge av papirløse får statsborgerskap ved fødselen.

7. Barn skal ikke straffes dersom det oppdages at foreldrene ikke har fortalt sannheten i behandlingen av asylsaken sin.

8. Sikre at domstolene er organisert og finansiert slik at saker kan behandles tilfredsstillende, og avgjøres innen rimelig tid.

9. Styrke ordningen med fri rettshjelp, blant annet ved å heve inntektsgrensen og inkludere flere sakstyper i ordningen, øke støtten til organisasjoner som gir gratis rettshjelp og vurdere å gi alle borgere en begrenset rett til gratis rettshjelp.

10. Øke salærsatsene for straffesaker og fri rettshjelp i tråd med salær-rådets forslag.

11. Jobbe for å endre systemet slik at personer uten fast adresse sikres fullverdige borgerrettigheter i samfunnet.

12. Utarbeide en nasjonal handlingsplan for torturrehabilitering, etablere et nasjonalt senter for torturrehabilitering og få kunnskap om konsekvenser og behandling av tortur inn i utdanningsløpet til relevante yrkesgrupper, som helse- og sosialarbeidere.

13. Motarbeide straffefrihet ved å benytte økonomiske og juridiske sanksjoner mot personer som har begått grove menneskerettighetsbrudd i andre land.

14. Øke kapasiteten til å etterforske, arrestere og stille for retten personer som er mistenkte for å ha deltatt i folkemord, forbrytelser mot menneskeheten eller krigsforbrytelser innenfor rammene av norsk og internasjonal lov.

15. Sikre psykisk helsevern tilstrekkelig med ressurser til at all bruk av tvang gjøres på en respektfull, kompetent og hensynsfull måte til det beste for pasienter som har behov for å bli ivaretatt.

16. Fullfinansiere utrulling av sikker teknologi for å sikre opptak av lyd og bilde i alle domstoler i landet, samt sikre bedre integrasjon i påtalemyndighetens systemer.

17. Støtte ordninger med midlertidig opphold for menneskerettighetsforsvarere som er under sterkt press, for å gi dem mulighet til å arbeide uten å risikere å bli angrepet.

18. Videreføre støtten til Students at Risk.

19. Styrke retten til informasjon etter Åpenhetsloven, og følge opp europeisk lovutvikling om informasjons- og oppfølgingsplikt for etikk, miljø og menneskerettigheter. Et reelt klageorgan for å behandle innsynsklager må sikres.

20. Styrke retten til informasjon, inkludert dokumenter, etter Miljøinformasjonsloven.

TRYGGHET FRA DISKRIMINERING

1. Styrke arbeidet mot rasisme, antisemittisme og annen kulturell eller etnisk basert diskriminering i arbeidslivet, på boligmarkedet og i skole, politi og helsevesen.

2. Gjennomgå politiets praksis med utlendingskontroll for å hindre at den fungerer diskriminerende.

3. Sørge for at hvert politidistrikt prioriterer etterforskning og påtale av hatefulle ytringer og hatkriminalitet, og tilføre politi og domstoler nødvendige ressurser og kompetanse til dette.

4. Innføre en obligatorisk kvitteringsordning i politiet og tollvesenet for å avdekke mulige fordomsfulle mønstre og rasisme.

5. Gjennomgå taushetspliktbestemmelsene i lovgivningen og forvaltningens praktisering av offentlighetslovgivningen for å finne ut om offentlighetsprinsippet overholdes.

6. Styrke arbeidet mot seksuell trakassering, blant annet ved at slike saker tas inn i ordningen for fri rettshjelp.

7. Stimulere til økt bruk av mekling som vanlig tvisteløsningsmetode og styrke rettssikkerheten ved mekling.

8. Styrke politiets kompetanse i normbrytende seksualitet.

9. Opprette en erstatningsordning for de som har blitt tvunget til sterilisering som en forutsetning for å endre juridisk kjønn.

10. Sikre politiet ytterligere ressurser til å takle hatkriminalitet og jobbe for at politiet i flere fylker og kommuner skal ha en hatkrimgruppe.

11. Innføre en tredje juridisk kjønnskategori.

12. Ikke gi statsstøtte til organisasjoner som fremmer rasistiske eller diskriminerende holdninger basert på kjønn, funksjonsevne, religiøs eller etnisk tilhørighet og hudfarge.

13. Øke statsstøtten til organisasjoner og sentre som jobber mot rasisme, islamofobi og antisemittisme, og formidler om viktige historiske angrep som 25. juni, 22. juli-senteret og 10. august-stiftelsen.

14. Sikre forutsigbar finansiering for organisasjoner som arbeider med å gi helsefaglig, sosialfaglig og juridisk bistand til personer i prostitusjon.

15. Revidere hallikparagrafen slik at den igjen kun omhandler utnyttelse og tvang.

16. Styrke rettssikkerheten til personer utsatt for menneskehandel og gi disse rett til oppholdstillatelse i Norge.

17. Evaluere sexkjøpsloven med sikte på å styrke sexarbeideres rettigheter og trygghet. Vi vil gjøre det enkelt og trygt å komme seg ut av ufrivillig prostitusjon.

18. Nedsette et offentlig utvalg som skal utrede og systematisere kunnskap og erfaringer knyttet til nasjonal og lokal prostitusjonspolitikk.

19. Motarbeide alle forsøk på å innføre tiggeforbud og arkitektur som er fiendtlig mot hjemløse.

20. Motvirke rasisme blant større aktører på boligmarkedet oppfølging av profesjonelle leietakere og sterkere sanksjoner mot diskriminering på boligmarkedet.

LIKESTILLING OG SELVBESTEMMELSE

1. Gjennomføre pilotprosjekter med stillingssøknader uten navn og kjønn på søker i statlige ansettelser.

2. Jobbe for at mer enn ett kjønn er representert som beslutningstakere og kandidater til stillinger i offentlige barnehager og barneskoler.

3. Gjøre tillitsvalgte på arbeidsplassen bedre i stand til å avdekke og forebygge rasisme og diskriminering.

4. Arbeide aktivt med å bekjempe stereotypier og fordommer i arbeidslivet, og fremme mangfoldig rekruttering gjennom mentorordninger, kjønnspoeng eller kvotering, der det er nødvendig for å sikre like muligheter i utdanning og arbeid.

5. Åpne opp for at medforelder kan ta omsorgspermisjon de seks første ukene etter fødsel.

6. Innføre likestilt foreldreskap i ny barnelov og foreslå tiltak for å styrke medforelders omsorgsrettigheter og stimulere til en mer balansert fordeling av omsorgsansvaret.

7. At NAV skal instrueres til å praktisere bidragsregler kjønnsnøytralt i samsvar med hovedregel i loven, og legge avtaler og dom til grunn for beregning av bidrag.

8. Be om en egen utredning om menns helse, inkludert psykisk helse og selvmord.

9. Sikre økt og kontinuerlig satsing på kvinnehelse.

10. Styrke fødetilbudet med mål om et trygt, godt og tilpasset tilbud over hele landet.

11. Gjøre flerkulturell doula til et nasjonalt helsetilbud.

12. Styrke rekrutteringen til jordmoryrket, og sikre en sammenhengende svangerskaps-, fødsels- og barselomsorg, med finansiering som sikrer kvalitet og tid til omsorg.

13. Erstatte dagens abortnemnd med et rådgivende og støttende organ som et frivillig tilbud rettet mot kvinner og foreldre som vurderer å avbryte svangerskapet.

D03: opprettholde (Christine, Ingrid, Lan, Marius, Stefan, Suzanne, Frode) Tillegg, nytt punkt: Jobbe for at retten til abort blir grunnlovsfestet

14. Jobbe mot all form for aldersdiskriminering i offentlige tjenester.

15. Gi gratis prevensjon og graviditetstester til alle under 25 år, og styrke promoteringen av langtidsvirkende prevensjon.

16. Sørge for at alle ansatte i helse- og sosialtjenestene har kompetanse og kapasitet til å

ivareta personer som har vært utsatt for overgrep.

17. Sikre alle ansatte i helse- og sosialtjenestene kompetanse om kjønns-, relasjons- og seksualitetsmangfold.

18. Styrke undervisningen i positiv seksualitet, grensesetting og normkritikk i videregående skoler, samt relevante profesjonsutdanninger.

19. Sikre kunnskapsbasert behandling av transpersoner

20. La helsetilstand og atferdsmønster være avgjørende for hvorvidt en kan bli blodgiver, ikke kjønn eller seksuell orientering.

21. Ikke utføre kjønnsnormerende kirurgi på interkjønnbarn uten at det er akutt medisinsk nødvendig, og utsette behandling til barnet selv kan fatte beslutninger om egen helse.

22. Arbeide for at lovforbud mot sex mellom mennesker av samme kjønn fjernes over hele verden

23. Sikre at alle nye skolebygg og offentlige institusjoner skal ha tilgjengelige kjønnsnøytrale toalett- og garderobemuligheter.

24. Forby retusjert reklame som fremmer urealistiske kroppsidealer, og jobbe for strengere markedsføringsregler for aktører på sosiale medier, som beskytter barn og unge mot kroppspress og annen negativ påvirkning.

VOLD I NÆRE RELASJONER

1. Opprettholde og styrke barnehus, krisesenter- og tilbud til ofre for vold i nære relasjoner i alle deler av landet, blant annet gjennom bedre rammevilkår.

2. Arbeidet med krisesentertilbud gjøres i tettere i samarbeid med stat, fylkeskommune og kommune slik at det skapes et godt, robust tilbud, et bredere nettverk og tillit til tjenesten

3. Bevismateriale fra overgrepsofrene skal sikres uten opphold, og på en betryggende og skånsom måte. Der det forekommer lange avstander, skal legevakt, legekontor og tilsvarende være utstyrt med nødvendig utstyr og kompetanse for å sikre bevis.

4. Utvide og styrke politiets RISK-spesialenhet (risikoanalyse og kriminalitetsforebygging av vold i nære relasjoner). Målet er at RISK er et landsdekkende program innen 2026.

5. Jobbe for at det skal være et barnehus i hvert fylke og gi alle barn under 18 år utsatt for vold og/eller overgrep tilgang til barnehusene.

6. Rettighetsfeste helsehjelp og psykososial livsløpsoppfølging til alle barn og unge som benytter av barnehusene.

7. Opprette egne krisesentre for rusavhengige kvinner og styrke ulike krisetiltak overfor denne gruppen, slik som flere overnattingsmuligheter.

8. Gjennomføre en nasjonale kampanje gjennom politiet for å gjenreise tilliten for rusavhengige til å rapportere vold og overgrep i rusmiljøer, og øremerke midler til politiet for dette

9. Bygge ut hjelpe- og behandlingstilbudet til både utsatte, voldsutøvere og overgripere, herunder tilbudet til unge overgripere, så man har tilgang på hjelp uansett hvilken kommune man bor i.

10. Nedsette et ekspertutvalg for å styrke kunnskapsgrunnlaget om koblingen mellom vold og overgrep mot dyr, og vold og overgrep mot barn og i nære relasjoner.

11. Sikre at barnevernet blir varslet når omsorgspersoner er siktet eller dømt for vold mot dyr.

12. Tydeliggjøre straffelovens voldtektsbestemmelse, slik at seksuell omgang uten samtykke defineres som voldtekt, og styrke arbeidet mot festvoldtekter.

13. Innføre en nasjonal veileder som sørger for at påtalemyndighetene i alle politidistrikt har tilgang til og kjennskap til bruk av voldsalarm og omvendt voldsalarm.

14. Jobbe for en lovendring, der ileggelse av kontaktforbud omdefineres fra å være en straff til et forebyggende beskyttelsestiltak.

15. Revidere voldserstatningsloven med formål om å styrke ordningen.

16. Stille strengere krav til politiattest for personer som skal jobbe med barn, og inkludere flere voldslovbrudd som i dag ikke gir merknad på barneomsorgsattesten.

KRIMINALOMSORG OG STRAFFERETT

1. Styrke uskyldspresumsjonen ved blant annet å gi tydelig signal i straffeprosessloven om at taushet aldri kan tale i noens disfavør.

2. Arbeide for et synlig og reelt tilstedeværende politi i hele landet, med forsvarlig responstid og tilstrekkelig kapasitet, også til å drive godt forebyggingsarbeid.

3. Gå mot generell bevæpning av politiet.

4. Sikre at regelverk og praksis for bruk av politiarrest ivaretar de menneskerettslige kravene knyttet til isolasjon og til å fremstilles for fengsling innen 48 timer etter pågripelse.

5. Styrke elevers rettssikkerhet og personvern ved å stille klare krav til hjemmel for politiaksjoner, og stanse praksisen med skolerazziaer med narkohunder.

6. Styrke politiets og tollvesenets arbeid med organisert og grensekryssende kriminalitet, inkludert menneskehandel.

7. Styrke arbeidet for å avdekke og reagere på miljøkriminalitet ved å intensivere tilsyn, kontroll, håndheving og sanksjonering, samt øke strafferammene for økt allmennpreventiv effekt.

8. Prioritere og utvikle alternative straffereaksjoner til fengselsstraff, herunder utvide bruken av samfunnsstraff og elektronisk fotlenke, samt gjenopprettende rett og bruk av konfliktråd i straffesaker.

9. Sikre tilbakeføring til samfunnet gjennom et samhandlingsløft mellom offentlige, private og frivillige aktører, en mer helhetlig soningsplanlegging og bedre helseoppfølging under soning.

10. Stille klare krav til aktiviteter og sosial kontakt for innsatte, samt sikre at bruken av isolasjon holdes på et absolutt minimum, og styrke oppfølging, helsehjelp og tilsyn i isolasjon.

11. Styrke kriminalomsorgen for å bedre soningstilbudet og unngå faktisk isolasjon som følge av mangel på bemanning.

12. Styrke kriminalomsorgens arbeid med tilbakeføring underveis i soningen, utvide muligheten til soning i behandlingsinstitusjon og gi økt støtte til å planlegge livet etter soning.

13. Sikre et mer tverrfaglig tilbakeføringssamarbeid og økt satsning på rehabiliterende tiltak for straffedømte som er rusavhengige eller dømt for gjentakende vold eller seksuelle overgrep.

14. Satse på flere og bedre arbeidsrettede tiltak, som å gi innsatte kompetansegivende opplæring i arbeidsdriften, tilgang til å ta høyere utdanning, og praksisordninger i arbeidslivet for innsatte som snart skal løslates.

15. Sørge for at tidligere innsatte får tilgang til en fast kontaktperson i det offentlige i en periode etter løslatelse og øke støtten til frivilliges sosiale tiltak overfor tidligere innsatte.

16. Gi ofre og etterlatte etter alvorlige lovbrudd bedre informasjon og avstand til den som har permisjoner og prøveløslatelser.

17. Styrke soningstilbudet for kvinner, blant annet ved å opprette flere lavsikkerhetsanstalter og oppgradere soningsfasiliteter.

18. Fjerne straff for bruk og besittelse av brukerdoser av illegale rusmidler, og i stedet satse på skadereduksjon og frivillig spesialisert helsehjelp.

19. Redusere strafferammen ved brudd på innreiseforbudet i utlendingsloven.

20. Sikre at straffegjennomføringen bedre ivaretar innsattes vern mot umenneskelig eller nedverdigende behandling og retten til nødvendig helsehjelp.

INTEGRERING OG INKLUDERING

1. Sikre at alle barn som oppholder seg i Norge får gå på skole.

2. Sikre at barn har rett og tilgang til å praktisere sitt morsmål, og kjenner sin historie og kultur.

3. At myndighetene ikke skal tilbakekalle statsborgerskap, og som et minimum innføre foreldelsesfrist for tilbakekallelse. Ingen skal tape sitt statsborgerskap eller sendes ut av landet dersom det er andre familiemedlemmer som forårsaker sak om dette.

4. Gi amnesti til papirløse voksne etter sammenlagt 7 års opphold i Norge, og til papirløse barn etter 4 år.

5. Gjøre det mer attraktivt for næringslivet å ansette flyktninger og andre innvandrere gjennom mentorordninger, lønnstilskudd og bedre oppfølging av praksisplasser og nyansatte flyktninger.

6. Jobbe for økt kompetanse innen seksuelt mangfold og reproduktiv helse i mottaksapparatet, for å sikre helserettigheter og skeives trygghet.

7. Styrke og differensiere opplæringen i norsk språk og samfunnsliv for asylsøkere og innvandrere for å bidra til raskere integrering.

8. Kartlegge innvandreres kompetanse kort tid etter ankomst for å kunne tilby arbeidsrettet opplæring eller jobb så tidlig som mulig og gjøre det enklere å få godkjent utdanning fra utlandet.

9. Utvide ordningen med tilskudd til organisasjoner som bidrar til integrering i kommunene, og samarbeide med frivilligheten om å sikre trygge og inkluderende møteplasser som fremmer folkehelse og livskvalitet for alle.

10. Legge til rette for et mer omfattende samarbeid og erfaringsutveksling på tvers av kommuner i integreringsarbeidet.

11. Redusere inntektskravet for familiegjenforening.

12. Avskaffe krav om at man ved familiegjenforening for foreldre ikke kan ha ektefelle eller samboer.

D19: (Jonas, Lan, Hildegunn, Marius, Hilde, Suzanne, Cecilie) Tillegg: nytt kulepunkt: At introduksjonsstønaden skal være lik for alle, uavhengig av alder.

13. Gi staten større mulighet til å fastsette bosettingsplasser i kommuner i perioder der flyktninger må vente over 3 måneder for å bosettes i kommuner.

14. Gi kommunene økonomiske insentiver til å ta imot flere flyktninger.

15. Oppheve ordningen med midlertidig opphold for enslige mindreårige asylsøkere mellom 16 og 18 år, og som et minimum sikre at disse og unge papirløse får fullføre videregående opplæring som er startet i Norge, også etter fylte 18 år.

16. Overføre ansvaret for alle enslige mindreårige asylsøkere til barnevernet.

17. Gi barn på asylmottak rett til plass i ordinær barnehage.

18. Begrense alderstesting til tilfeller der myndighetene kan dokumentere stor tvil om oppgitt alder på asylsøkeren. Ved tvil skal dette komme asylsøkeren til gode.

19. Øke ytelsene til asylsøkere i mottak, for å hindre matusikkerhet og gi bedre levekår.

20. Skjerpe kravene til tilsynsmyndigheter som statsforvalteren for bedre ivaretakelse av tilsynsoppgaver overfor kommuner som bosetter flyktninger. Tilsynet skal også

inkludere grunnskolene for voksne.

21. Garantere asylsøkere på mottak et aktivitetstilbud, inkludert norskundervisning.

22. Innføre midlertidig arbeidstillatelse for asylsøkere mens de venter på vedtak.

DIGITALISERING OG KUNSTIG INTELLIGENS

1. Forby bruk av ansiktsgjenkjenning i det offentlige rom og butikklokaler.

2. At Norge støtter EUs innledende arbeid for å regulere avhengighetsskapende teknologiprodukter, og starte gjennomføringen av EUs regulering av avhengighetsskapende teknologiprodukter parallelt med pågående forhandlinger i EU.

3. Regulere sosiale medier i en egen lov, etter samme prinsipper som medieansvarsloven gjør for tradisjonelle medier, med krav om å ha en ansvarlig redaktør for redaksjonelle beslutninger gjort ved utforming av algoritmer, visning av innhold og markedsføring på

det sosiale mediet.

4. Bøtelegge sosiale medieselskaper som med fullt overlegg tjener penger på algoritmer som fremmer polarisering, radikalisering og trakassering.

5. Sikre at brudd på personvernlovgivningen og GDPR fra de store multinasjonale selskaper følges opp med høy prioritet av norske myndigheter,gjennom styrket finansiering av Datatilsynet

6. Tilføre politiets nettpatrulje nok ressurser og mandat til å sikre at innbyggere som ønsker å diskutere og fremme politikk ikke kan jages av sosiale medier gjennom hat og trakassering.

7. At alle brukere og alt innhold finansiert av kommersielle og utenlandske statlige aktører på sosiale medier merkes tydelig.

8. Forby overvåkingsbasert markedsføring og gjøre det lettere å reservere seg mot det.

9. Sette aldersgrensen for sosiale medier hvor personopplysninger lagres og deles til 16 år.

10. Innføre en norsk digital standard for offentlige innkjøp som stiller krav om informasjonssikkerhet, personvern og andre digitale rettigheter.

11. Bevilge midler til etterretningstjenesten og PST for å øke etterforskning av påvirkningsoperasjoner og svindelforsøk med bruk av maskingenerert informasjon.

12. At Norge gjennomfører en digital lovvask for å sikre teknologinøytrale forskrifter og regelverk som ikke står i veien for bedre tjenester.

13. At de som ikke kan eller vil delta i det digitale rom alltid har alternativer, både gjennom direkte kontakt og satsing på universell utforming.

14. At offentlige organisasjoner som skal gjøre store anskaffelser skal ha ansatte IT-eksperter som deltar i og styrer offentlige IT-prosjekter.

15. Stoppe habilitetskonflikter innen offentlige investeringer der konsulentselskap gir offentlige organisasjoner råd om innleie av egne kollegaer.

16. At avtaler knyttet til offentlig digitale investeringer skal være åpne.

17. At offentlig finansiert programvare som hovedregel skal være åpent for innsyn for alle (Public Money, Public Code).

18. At offentlige organisasjoner som utvikler programvare setter av 1% av utviklingskostnadene til et fond for åpen programvare.

19. At juridiske barrierer for å åpne og bruke offentlige data reduseres.

20. At staten tar ansvar for å levere digitalt identifisering (bankid) for de i Norge som av ulike grunner ikke får eller har kundeforhold hos bankene.

21. Implementere EUs AI Act så fort som mulig, spesielt kategorisering av kunstig intelligens etter risikogrupper, at høy-risiko kunstig intelligens følger strenge krav og at tekst, video, musikk og bilder som er generert av kunstig intelligens blir tydelig merket for brukeren.

22. At tilsyn med kunstig intelligens i Norge samles i ett tilsynsorgan med overordnet ansvar, så ansvaret ikke spres mellom flere organer.

23. At opphavspersoner skal kunne begrense bruk av sine åndsverk til trening av kunstig intelligens.

24. At automatiserte beslutningsprosesser som påvirker mennesker er transparente og mulig å ettergå.

25. At Norge investerer i utdanning innen teknologifag og etterutdanning for å sikre at de som får sine yrker endret av kunstig intelligens får nye muligheter.

26. At alle norske språk får gode språkmodeller, slik at norske borgere får fullverdig verdi av verdiskapningen.

27. At lover, kartdata, statistikk og andre datasett som eies av det offentlige skal kunne benyttes til trening av kunstig intelligens slik at det offentlige som helhet skal kunne tilby en bedre forvaltning av innbyggernes behov.

28. Utrede hvordan Norge kan sikre mer demokratisk utvikling og tilgang til kunstig intelligens for å motvirke at utviklingen drives av få markedsledende aktører med unik kapitaltilgang, f.eks. gjennom å lage norsk offentlig infrastruktur for kunstig intelligens eller samarbeide med EU a la CERN.

29. At modeller med høy risiko må registreres og godkjennes hos et tilsyn for kunstig intelligens før anvendelse.

30. At Norge støtter opp om internasjonalt samarbeid for regulering, sikkerhet, og tilsyn for å motarbeide internasjonal og human risiko knyttet til kunstig intelligens 31. Styrke forskningen på evnene til, og etiske konsekvenser av, autonom kunstig intelligens for å klarlegge faktisk tilstand og utvikling på teknologien. Samt styrke forskningen på

trygg kunstig intelligens og forklarbarhet – altså hvordan forklare hvorfor en modell oppfører seg som den gjør

32. Sikre at kunstig intelligens og språkteknologi tar hensyn til de norske skriftspråkene og talemålene.

DELTAKELSE FOR ALLE

1. Gi alle likestilte liv uavhengig av funksjon ved å legge til rette for selvbestemmelse, selvstendig deltakelse og muligheten til å bidra i samfunnet og egen hverdag, samt bygge ned geografiske forskjeller i oppfyllelse av rettigheter.

2. Anerkjenne at funkofobi er en utbredt holdning som påvirker tilbud av tjenester, vurdering av rettigheter og økonomiske prioriteringer.

3. Ta menneskerettighetene for mennesker med nedsatt funksjonsevne (CRPD) inn i menneskerettighetsloven i sin helhet.

4. Gjøre det mulig for funksjonshindrede å delta likestilt samtidig som det ikke fører til økte utslipp eller tap av biodiversitet ved å gjøre nullutslipp kollektivløsninger tilgjengelige for selvstendig bruk, gi tilpasset elbil, tilpasse sykkelveier til raske elektriske mobilitetshjelpemidler og gjøre naturopplevelser tilgjengelige på en skånsom måte for naturen.

5. Opprette en sannhets og forsoningskommisjon som skal granske historiske og nåværende systematiske brudd på menneskerettighetene til mennesker med funksjonsnedsettelser.

6. Iverksette tiltak for å gjenopprette funksjonshindredes tillit til det offentlige og sikre tilgangen til offentlig debatt og politisk deltakelse på lik linje med andre innbyggere.

7. Gi diskrimineringsnemda økt kompetanse på tilrettelegging i arbeid, skole og studier, også innen profesjonsstudiene.

8. Lage retningslinjer for hvordan det offentlige skal redegjøre for vurderinger av

“uforholdsmessig byrde” i saker om universell utforming og tilrettelegging for deltakelse.

På en sånn måte at diskrimineringsnemnda kan vurdere forholdsmessigheten.

9. Jobbe for økt fokus på trakassering, vold og overgrep mot personer med nedsatt funksjon, samt at det er enkelt å melde i fra om slike hendelser og at det følges opp.

10. Gjøre BPA til en statlig ordning, under Arbeids- og sosialdepartementet, som gis uavhengig av størrelsen på behovet og som skal kunne brukes til å leve selvstendig også

på fritiden.

11. Sikre retten til selvbestemmelse og retten til å motta nødvendig støtte til å utøve den rettslige handleevnen. Inkludert retten til å velge bort hjelpetilbud.

12. Definere bevegelseshjelpemiddel og kommunikasjonshjelpemidler som kritiske hjelpemidler og sikre hjelp innen 3 timer ved feil, samt rettighet til reparasjon og et forsvarlig lånehjelpemiddel innen et døgn så langt det er mulig.

13. Utvide potten til aktivitetshjelpemidler for alle under 26 år og tilby lån til alle over 26 år med samme vilkår som lånekasselån.

14. Kartlegge hvordan standarder og regler for ulike typer mobilitetshjelpemidler kan tilpasses bruk på både gående, syklende og friluftslivsarenaer.

15. Styrke tilbudet om funksjonsassistanse og lønnstilskudd i arbeidslivet.

Funksjonsassistanse må gis på bakgrunn av behov for assistanse og ikke typen funksjonsnedsettelse. Muligheten til å takke ja til en jobb skal ikke hindres av antallet som allerede bruker disse tilbudene.

16. Funksjonsassistentordningen må utvides slik at den også inkluderer personer som er på

arbeidsutprøving, har en midlertidig ansettelse, har praksisplass, jobber frilans og for de som studerer på voksenopplæring, høyere utdanning eller fagskoler.

17. Etablere en tilskuddsordning til virksomheter som raskt gjør eiendom og interiør mer universelt utformet i forbindelse med nyansettelser.

18. Lage en plan for å gjøre offentlige bygninger tilgjengelige for mennesker med mobilitetshjelpemidler, synshjelpemidler, mennesker med sensorisk sensitivitet og mennesker med utmattelse.

19. Gjøre en ekstraordinær innsats for å sikre at alle barneskoler og ungdomsskoler skal være tilgjengelige med rullestol innen 2032.

20. Offentlige tjenester som tilbys fra bygninger som ikke kan gjøres tilgjengelig, må flyttes til egnet bygg.

21. Pålegge offentlige virksomheter og bedrifter å informere i tilgjengelige kanaler om bygningers tilgjengelighet, tilpasninger og planer for å øke tilgjengeligheten.

22. Ingen skal bosettes langvarig i bofellesskap eller på sykehjem mot sin vilje.

23. Gjennomgå Plan- og bygningsloven for å utbedre regler for universell utforming som underbygger muligheten for å delta og bo selvstendig.

24. Lage eller finansiere en digital løsning for boligbytting mellom mennesker med tilpassede boliger.

25. Gjøre det forbudt å bruke en øvre aldersgrense for tjenester/rettighetene til funksjonshindrede, muligheten til å delta i samfunnet skal være det som er avgjørende.

26. Sikre mennesker med funksjonsnedsettelse reell medvirkning i arbeid med NOU-er og andre prosesser som påvirker deres levekår uten at pårørende gjør mesteparten av medvirkningen.

27. Der hvor det av tungtveiende grunner velges kollektivløsninger som ikke muliggjør selvstendig reise for personer med funksjonsnedsettelse, skal det utløse rett til et annet tilbud, sånn som tilpasset bil, parkeringstillatelse og økt beløp på TT-kort.

28. Gjøre det mulig å gi tillatelsen for tilrettelagt parkering (såkalt HC-kort) til flere og stimulere til at kommuner sikrer at tilstrekkelig antall plasser reserveres til formålet.

29. Innføre en lovfestet plikt for alle kommuner å tilby ledsagerbevis, samt sørge for at alle som mottar offentlig støtte skal godta ledsagerbevis.

30. Det offentlige skal ha en mer aktiv holdning til begrepene funksjonshindrede og kronisk syke bruker om seg selv

URFOLK OG NASJONALE MINORITETER

1. Gjøre samefolkets dag til offisiell fridag i Norge.

2. Støtte og videreutvikle Sametinget som det viktigste verktøyet for selvbestemmelse for det samiske folket, samt styrke og lovfeste konsultasjonsordningen mellom Staten og Sametinget.

3. Innføre prosedyrer for å gi forutsigbarhet i økonomiske spørsmål for Sametinget og andre samiske budsjettområder, for eksempel ved at det hvert år legges frem en stortingsproposisjon om satsingsområder og prioriteringer i samepolitikken.

4. Innføre en ordning med samiske observatører i Stortinget og gi Sametinget forslagsrett i Stortinget.

5. At Stortinget som en del av sin kontroll med forvaltningen iverksetter en gjennomgang av manglende implementering av vedtak på det minoritetspolitiske feltet.

6. Utrede et permanent rådgivende organ for regjeringen i saker som angår nasjonale minoriteter, herunder former for medbestemmelse.

7. At Regjeringen årlig skal rapportere til Stortinget om oppfølgingen av Sannhets- og forsoningskommisjonens rapport.

8. Sette i gang en uavhengig gransking av Fosen-saken.

9. Etablere et nasjonalt kompetansesenter om fornorskingspolitikk og urett, med ansvar for forskning, dokumentasjon, formidling og forsoningsarbeid.

10. Kartlegge betydningen av og tapet av duodji, joik, matsystemer, tradisjonell kunnskap, samisk verdensforståelse og åndelighet, samt mangfold innen kirkeliv.

11. At kunnskapsformidling om fornorskingspolitikken og dens konsekvenser styrkes i undervisningen i grunnskole, i videregående skole og ved høyskoler og universiteter.

12. Styrke skogfinske, samiske og kvenske/norskfinske kulturinstitusjoner, kulturorganisasjoner og kunstner- og kulturmiljøer, samt støtteordningene for driftstilskudd og prosjekttilskudd til nasjonale minoriteter.

13. Styrke forskning og formidling på urfolk og nasjonale minoriteters historie, språk og kultur i universiteter, museer, arkiver og kulturinstitusjoner.

14. Gi kvenske/norskfinske og skogfinske kulturminner et lovfestet vern på linje med samiske kulturminner og etablere Norsk Skogfinsk Museum/Norjan metsäsuomalaismuseo som et nasjonalt kultur- og kunnskapssenter.

15. At navneloven endres med hensyn til krav om antall slektsledd, slik at skogfinner og kvener/norskfinner ikke blir forhindret fra å ta tilbake etternavn som har blitt fornorsket.

16. At eiendoms- og bruksrettigheter i områdene utenfor Finnmark kartlegges i tråd med folkeretten. Inkludert retten til reinbeite utenfor dagens reinbeitedistrikt og nasjonale minoriteters bruksrettigheter. Samt en samlet gjennomgang av reindriftens arealsituasjon og betydning for samisk kultur.

17. Styrke arbeidet for å beskytte og bevare urfolks og andre minoriteters rettigheter internasjonalt.

18. At samenes rett til kulturutøvelse blir ivaretatt i det grønne skiftet, gjennom å treffe tiltak for å beskytte samiske rettigheter både mot klimaendringer og mot naturinngrep som truer disse rettighetene.

19. Prioritere arbeid i skole og andre miljøer for å motvirke antisemittisme og antisiganisme.

Det skal være trygt å være jøde, kven/norskfinne, skogfinne, rom, romanifolk/tater og same i Norge.

20. Bidra til at det norske romfolkets kultur ivaretas og videreføres, og støtte arbeid som setter søkelys på romanifolkets og romenes historie og kultur i Norge, inkludert språkene romani og romanés.

21. Gi reindriften stabile økonomiske rammevilkår og samtidig sikre god dyrevelferd og forvaltning av beiteområder.

22. At Norge skal være en sterk stemme innad i Europa-samarbeidet for å sikre rom og romanifolks menneskerettigheter og formelle unnskyldninger og oppreisning for den urett som er begått mot dem.

RELIGION OG LIVSSYN

1. Sikre et livssynsåpent samfunn, anerkjenne troens betydning i mange menneskers liv, og likebehandle alle tros- og livssynssamfunn.

2. Sikre vern mot diskriminering på bakgrunn av religion, livssynstilhørighet og kulturell tilhørighet, og retten til religionsutfoldelse, også i det offentlige rom.

3. Legge til rette for og utfordre til at tros- og livssynssamfunn bidrar med sine egne stemmer inn i den moralske utfordringen klima- og miljøkrisen utgjør.

4. Invitere tros- og livssynssamfunn til samskaping om sosiale utfordringer, 5. Jobbe for stabile rammebetingelser for trossamfunnenes virksomhet.

6. Reetablere en særlig støtteordning for musikk- og kulturpraksis i tros- og livssynssamfunn etter modell av Kulturrådets støtteordning for kirkemusikk.

7. Legge til rette for at eldre og syke i institusjoner kan få sjelesørgere fra den tros- eller livssynsretningen de måtte ønske.

8. Videreføre statlig tilskudd til drift av KAs nasjonale kirkebyggdatabase og finansiere utvidelse av denne til å omfatte alle tros- og livssynssamfunns bygg og gravplasser.

9. Legge til rette for etablering av flere livssynsfleksible seremonirom.

10. Gjennomføre bevaringsstrategien for kirkebygg, så kulturhistorisk verdifulle kirker bevares og holdes tilgjengelige for befolkningen.

11. Sikre økonomisk støtte til organisasjoner som arbeider for å styrke kvinner og skeives rettigheter innenfor tros- og livssynsamfunn, og støtte inkluderende lokalt barne- og ungdomsarbeid i regi av trossamfunn og organisasjoner.

SPRÅK

1. Grunnlovsfeste jamstillingen mellom bokmål og nynorsk.

2. Sikre minoriteters rett til eget språk og kulturell utfoldelse.

3. Sikre likeverdige tjenester og rettssikkerhet for minoritetsspråklige innbyggere ved å

sørge for at alle offentlige etater overholder tolkeloven.

4. Styrke tilsynet med offentlige etaters bruk og bestilling av tolk, styrke budsjettene til nødvendige tolketjenester, og jobbe for at tolk skal bli en beskyttet tittel.

5. Gi grunnleggende innføring i samisk og tegnspråk som del av norskundervisningen for alle skolebarn.

6. Bevare statlige sameskoler som samiske alternativ i grunnutdanningen og nasjonale sentre for språkopplæring.

7. Etablere støtteordninger for oversettelse av barne- og ungdomslitteratur til samisk og for oversettelse av samiske bøker til norsk.

8. Ta initiativ til en nasjonal satsing for revitalisering av kvensk språk, blant annet ved øke bruken av kvensk i det offentlige rom og i media og styrke kvensk undervisning, for å få

opp antall språkbrukere til et nivå som kvalifiserer til nivå III i minoritetspråkpakten.

9. Iverksette nasjonale satsinger for å synliggjøre og fremme romani og romanés.

10. Få på plass en nasjonal satsing på gjennomgående språkopplæring for kvensk og samiske språk fra barnehage til voksenopplæring.

11. Styrke kvensk, sørsamisk, lulesamisk, og jobbe for at pite-, ume- og skoltesamisk på sikt kan inkluderes av minoritetsspråkpakten.

12. Være en pådriver til et nordisk initiativ for å styrke det grenseoverskridende samarbeidet om språk, språkutdanning, læremiddelproduksjon og språkrevitalisering.

13. At språksentrene får et tydeligere ansvar, og tilstrekkelig finansiering, til å tilby jevnlige språkkurs også til voksne.

14. Arbeide for etablering av flere språk- og kultursentre og gi økt støtte til oversettelse av litteratur og film, samt digitale verktøy for urfolks- og minoritetsspråk.

15. Utvide tolketjenesten slik at tegnspråktolk kan brukes til å delta likestilt i hverdagen.

Vaktordning for tegnspråktolker kan ikke basere seg på frivillighet.

16. Styrke døves og deres familiers rett til tegnspråkopplæring, samt styrke arenaer for døvekultur.

17. Gi norsk tegnspråk offisiell status og større plass i det offentlige rom.

18. Styrke bruken av nynorsk i offentlig kommunikasjon for å gjøre den reelt likestilt med bokmål.

19. Håndheve og styrke elevenes språklige rettigheter, og sikre at både digitale og fysiske læremidler skal gjøres tilgjengelige parallelt på begge målformer.

20. At elever som er fritatt fra sidemålsundervisning, skal møte litterære tekster og sakprosa på sidemålet.

21. Jobbe for at studenter går ut av lærerutdanningene med kompetanse til å undervise i og på nynorsk, og at lærere har tilgang på etter- og videreutdanning som styrker deres kompetanse i nynorsk.

22. Sikre at lærere får benytte eget hovedmål i undervisning.

23. Sikre videre utvikling av nynorskspråklige læremidler og læringsressurser for voksne innvandrere.

24. Støtte universitets- og høyskolesektoren i utvikling av norsk fagterminologi for å hindre domenetap til engelsk, og sikre retten til å skrive avhandlinger på norsk.

25. Støtte digitale, fritt tilgjengelige norske ordbøker.

26. Øremerke midler til tospråklig fagopplæring, morsmålsopplæring og særskilt norskopplæring og undersøke hvordan denne rettigheten blir fulgt opp i skolen.

27. Støtte bruk og unngå dubbing av andre skandinaviske språk i tv og film for barn.

28. Sikre gode økonomiske kår for litteratur, scenekunst, film, musikk og andre kulturuttrykk på nynorsk og språkene til urfolk og nasjonale minoriteter.

29. Gjennomføre en systematisk satsing på klarspråk i alle offentlige etater og med tydelige krav til måloppnåelse.

30. Arbeide for at grunnloven oversettes til nordsamisk, med mål om at den etter hvert også

skal foreligge på andre minoritetsspråk.

6. MOBILITET I HELE LANDET

VISJON

I 2045 er hverdagsreiser og annen transport trygg, fri og god for miljøet. Både folk og varer fraktes fra A til B uten utslipp og unødvendig naturødeleggelse. Om du bor i by eller bygd, eller er på ferie i Norge, skal det være enkelt å reise miljøvennlig. Fordi vi har satset på kompakt og naturvennlig stedsutvikling, er det enklere enn noen gang å koble landet sammen gjennom et smidig og effektivt transportsystem. Alternativene til forurensende fly og bilreiser har blitt så

gode at ingen savner den tiden hvor vi brukte skattepenger til å utvide flyplasser og motorveier.

I de sentraliserte deler av landet vårt reiser de aller fleste trygt, raskt og effektivt med en kombinasjon av kollektivtransport, sykkel- og gange. Bussen, banen og toget har blitt så billig og bra at de fleste ønsker å reise med dem. Når folk som bor i byen trenger bil velger de bildelingstjenestene som har gjort det unødvendig og lite lønnsomt å eie sin egen bil. Folk velger ikke dette fordi de må, men fordi det gir mening i deres liv.

I de mange delene av Norge hvor det fortsatt er behov for privatbiler, er det elbil som gjelder, og uansett hvor du befinner deg er det gode lademuligheter. Fylkesveiene, som tidligere ble nedprioritert fordi politikerne bygget motorveier i byområder, er nå så godt vedlikeholdt at folk alltid kommer trygt frem til jobb, skole og fritidsaktiviteter. Å kunne reise og bevege seg fritt er et samfunnsgode, og grønn politikk har gjort dette mer tilgjengelig for alle. Det handler ikke om å tvinge noen til å velge dårlige alternativer av hensyn til klima- og natur, men om at de miljøvennlige alternativene er både best og billigst. Løsningen vi har utviklet er like tilgjengelig for både oss som bor her som de som kommer på besøk fra andre land og landsdeler for arbeid eller fornøyelse.

GRØNNERE OG SMIDIGERE MOBILITET

Norge er et langstrakt land der fremkommelighet for mennesker og gods må sno seg gjennom byer, fjell, daler og til sjøs. Vår bosetting over hele landet, og verdiskapning basert på lokale ressurser innen industri, matproduksjon og reiseliv, krever at vi har et transportsystem som er effektivt samtidig som det bidrar minst mulig til utslipp og forbruker minimalt med naturressurser.

De Grønne prioriterer utslippsfri og arealeffektiv samferdsel der alle enkelt finner det reise- og transportmiddel de har behov for og opplever trygt. Det innebærer at vi må utvikle et tilgjengelig nettverk av konkurransedyktige transportsystem tilpasset formål og miljøet. Ikke som i dag der bilen passer for alt. De grønne vil endre nordmenns tankesett fra å tenke at dette er eneste mulige fremkomstmiddel til å tenke mobilitet. Ved bruk av ny teknologi kan vi allerede i dag enkelt hente informasjon om transportmuligheter fra A til B. Det vi står foran er å binde dette sammen slik at det blir like enkelt å ta opp appen som å finne bilnøkkelen.

Hensyn til samfunnsøkonomisk nytte må integrere hvor viktig klima og biomangfold er i et langsiktig økonomisk og eksistensielt perspektiv. Det beste tiltaket vi gjør for å sikre gode liv for

flere er å redusere behovet for reiser og videre gjør det trygt og enkelt å bevege seg til fots eller rullende som myk trafikant, for mennesker i alle aldre.

Tråkk og skritt for folkehelsen

En av de viktigste kilder til uhelse er at vi sitter for mye. På jobb, skole, hjemme og i bil. Å gå er den enkleste formen for transport, og bør være det vi i dagliglivet gjør mest uavhengig om man bor i byen eller på landet. For å komme dit må vi snu på prioriteringene og planlegge steder slik at unge, gamle og rullende enkelt kan komme seg til daglige gjøremål og opplevelser raskt (eller sakte) og trygt med sko og pedaler.

Byer og tettsteder må planlegges slik at de myke trafikantene på sykkel og til fots får prioritet hele året. Boligområder må planlegges slik at det primært er gående og syklende som kommer til døra, skoleveier må være trygge helt frem til skolegården, fortau og sykkelfelt må være brede nok og driftet slik at de er tilgjengelig også når det er vinter og glatt og mye nedbør, og ikke minst må gange og sykkelruten være en god opplevelse som gir overskudd og energi i vårt daglige liv.

Fra nå av reiser vi sammen

Kollektivreiser kan frigjøre tid fra å holde i rattet til å heller nyte utsikten, lese en bok eller utføre arbeid og kanskje møte en gammel eller ny venn. For at vi skal se og benytte oss av de mulighetene må kollektivtilbudet være tilgjengelig der folk bor, forutsigbart, rimelig og enkelt å

benytte. De Grønne vil gi kollektivtilbudet prioritet i trafikken - sørge for jevnlige avganger, god informasjon, billigere billetter, og sikre universell utforming på kjøretøy og perrong slik at alle kommer med.

Vårt mål er at flere skal kunne reise på skinner fordi det er klimasmart, energieffektivt, arealbesparende og kan frakte mange langt og raskt. Togtilbudet må bli mer tilgjengelig, billigere og forutsigbart for at de reisende skal foretrekke tog på lange og mellomlange reiser.

Det må satses mer på drift og vedlikehold av eksisterende skinner slik at togene kommer frem i tide, og ta opp igjen tilbud på linje som har vært ute av drift der det er kundegrunnlag (f.eks.

Østre linje i Østfold).

De Grønne vil samarbeide med våre naboland for å sikre attraktive og effektive togforbindelser mellom de store byene i Norge og i Norden, og knytte oss tettere til Europa med høyhastighetstog. Gjennom dette får vi et godt tilbud både for pendlere, turister og frakt av gods som skal mellom mindre og større steder langs skinnene. De Grønne vil stanse oppsplittingen i driften av tog og infrastruktur, og få i gang en helhetlig utvikling av togtilbudet snarest mulig.

Bussen er en arbeidshest i det norske kollektivtilbudet og kommer seg stort sett frem til de fleste små og store steder. De Grønne ønsker å styrke tilbudet med bussavganger på

strekninger og til steder der toget ikke er tilgjengelig. Kollektivterminaler på små og store steder må plasseres og utformes slik at overgangen mellom ulike kollektivtilbud er enkelt, effektivt og tilgjengelig.

Fortsatt behov for 4 hjul

Transportmiddel på 4 hjul har kommet for å bli og transporterer oss effektivt til mål som ikke kan nås på skinner, vinger eller kjøl. De Grønne vil prioritere å vedlikeholde og utbedre det eksisterende veisystemet fremfor å bruke milliardbeløp på motorveiprosjekter som gir små

tidsbesparelser og forbruker uforholdsmessig mye natur.

Trafikksikkerhet langs veisystemet med ras og skredsikring, fartsreguleringer i tettbygde strøk og lavere fartsgrense på motorveiene prioriteres for å gi trygghet for reisende i by og bygd.

De Grønne vil at det skal være attraktivt å velge bort bruk av egen bil. Vi må skape et økosystem av alternativer i byer og tettsteder, som gjør det enkelt å bruke kollektivløsninger, sykkel, bildeling og samkjøring for å gjøre den omstillingen vi trenger. På steder med lite marked for deleløsninger vil den fossilfrie bilen være viktig for de fleste innbyggerne og godt nettverk av ladestasjoner er en forutsetning for nullutslippsmålet.

Framtid på kjøl

Sjøfartsnasjonen Norge har gode forutsetninger for å bli verdensledende på miljøvennlig og effektiv skipsfart. Nullutslipp sjøtransport kan bli en viktig eksportartikkel og vil bidra til økt sysselsetting langs kysten. Ansatte i olje- og leverandørindustrien har kompetanse som vil være nyttig og viktig i dette utviklingsarbeidet. De Grønne vil ha en storsatsning på innovasjon i maritim sektor og vil se på tilsvarende ordninger som i dagens petroleumsindustri.

Kystfylkene har naturlige sjøforbindelser som bør utnyttes i større grad enn i dag. Hurtigbåter og båttaxier uten utslipp bør bli en del av kollektivtransporten der det er mulig, og kan med fordel kombinere passasjertransport med varelevering. Utslippsfrie ferger er et mye bedre alternativ for natur og klima enn gigantiske broer og tunneler. De Grønne vil sørge for satsing på

infrastruktur i havner og farleder for å legge til rette for framtidas sjøtransport.

Framtiden på vinger

I framtiden kan flytrafikken gjennomføres utslippsfritt, men det er usikkerhet knyttet til spesielt større fly og lengre reiser. Den største andelen flyreiser bør derfor bli utslippsfrie reiser i områder hvor det ikke finnes gode alternativer. Internasjonale flyreiser bør reduseres slik at de utgjør en liten andel av hver innbygger sine reiser i løpet av livet. De Grønne vil at informasjon om klimaeffekten av reisene skal kommuniseres tydelig og at tiltak som øker mengden flyreiser avsluttes.

Reduksjonen i flyreiser krever aller mest av virksomheter som har en svært utstrakt bruk av dem til pendling og møtevirksomhet. Når mange og lange flyreiser koster mer blir alternativene mer attraktive. De Grønne vil at det ikke skal lønne seg å velge flyreiser fremfor andre løsninger.

Godset skal trygt helt frem

Transport av varer krever stadig mer energi og areal som følge av forholdsvis billige transportkostnader globalt og økt konsum av forbruksartikler. De grønne vil stoppe denne utviklingen og omstille varetransporten i Norge til å bli mer arealeffektiv og helt utslippsfri, og rette kostnader for samfunnet med økt varetransport mot de som forbruker mest.

Selv om gods på sjø krever mer energi er det en fordel at det ikke krever like store inngrep i naturen som veginfrastrukturen. Jernbanen kan brukes til mer effektiv frakt av gods der vi allerede har bane på plass. I byer og tettbygde strøk er det en utfordring at vareleveranser skjer med store biler som bidrar til utslipp, støy og vansker med fremkommelighet for myke trafikanter. De Grønne vil fremme løsninger for smidig varelevering med stillegående, utslippsfrie og arealeffektive transportmidler.

Bærekraftig reiseliv

Norge som ferieland, både for oss som bor her og de som kommer langveisfra, blir på grunn av klimaendringene mer og mer attraktivt. Hetebølger i sørligere strøk, stabile snøforhold i vintersesongen her nord, tilgjengelig natur og attraktive byer har allerede vist seg i økt turisme.

De Grønne ønsker et reiseliv som tilrettelegges på naturens og miljøets premisser både i arealbruk og utslipp.

Kollektivkapasiteten må tilpasses varierende behov slik at kapasiteten på veier, flyplasser og havner ikke overbelastes i høysesonger. De Grønne vil ha kvalitet fremfor kvantitet i cruise-næringen, og la hensynet til lokalbefolkning, klima og natur komme først. Hurtigruten er et godt eksempel på en reiselivsaktør som kan balansere forholdet mellom internasjonal turisme og kystsamfunnenes behov for lokalt reiseliv og frakt av gods og mennesker mellom nord og sør. Nærturismen må utvikles slik at de korte turene gir pusterom i og mellom hverdagene, med en helhetlig tilrettelegging på tvers av kommuner kan lengre turer på sykkel bli mer tilgjengelig i feriene våre.

VÅRE LØSNINGER

GRØNNE VERKTØY I SAMFERDSEL

De Grønne vil:

1. Gjøre klima- og naturmål, og vern av matjord forpliktende for areal- og transportplanlegging, herunder Nasjonal transportplan (NTP).

2. Sørge for at transportetatene har som formål å styrke den helhetlige planleggingen og vedlikeholdet innen transportsektoren. Vurdere å avvikle Statens Vegvesen.

3. Stille krav om nullutslipp i alle offentlige anbud både for kollektivløsninger, produksjonen av transportmidler og anleggsfasen i veiprosjekt.

4. At alle samferdselsprosjekter skal være arealnøytrale. Ethvert inngrep som ikke kan unngås for å bygge veier, jernbane og lignende må kompenseres ved at det restaureres eller reetableres natur et annet sted.

5. At nye vei- og gatenormaler skal vektlegge myke trafikanter, stedsutvikling, universell utforming, bomiljø, trafikksikkerhet, natur og klima.

6. Gi kommuner spillerom til å implementere løsninger som prioriterer myke trafikanter i lover og forskrifter. Dette kan være nye skilt- og oppmerkingsregler, lavere fartsgrenser, regelverk for syklende, automatisk trafikkontroll, geografiske soner som kun tillater noen type kjøretøy, nullutslippssoner, dynamisk og digital regulering.

7. Se på organisering av veier i de største byområdene med sikte på å gi byene større selvråderett over veier i egen by.

8. Håndheve og styrke lovverket for å sikre samordningen av bolig-, areal- og transportplanlegging slik at transportbehovet reduseres og bebyggelse lokaliseres på

rett sted. Det regionale nivået og staten må få større myndighet til å styre arealpolitikken for å oppfylle dette målet.

9. Sørge for at viktige offentlig funksjoner, som sykehus og politi, er enkelt tilgjengelig med kollektivtransport i byer og tettsteder.

10. Etablere utviklingsavtaler med regionene for å styrke sykkelvei og kollektivtilbud med innovative og tilgjengelige løsninger også der passasjergrunnlaget er mindre.

11. Utvide ordningen med byvekstavtaler til å omfatte flere byer som satser på

kollektivtransport, sykkel og gange, og øke bevilgningene til ordningen.

12. Utrede hvordan bruk av autonome kjøretøy best kan reguleres i tråd med mål om nullvekst i privatbilisme.

SYKKEL OG GANGE

De Grønne vil:

1. Prioritere myke trafikanter i all planlegging, og sørge for at statlige aktører får dette som eksplisitt mål og styringssignal.

2. Gi mer penger til byvekstavtalene, der byene blant annet får midler til å legge mer til rette for gående og syklister, også gjennom å gjøre bymiljøet godt å oppholde seg i med mindre støy og mer beplanting, benker, lekeapparat og kunst.

3. Gi kommunene ressurser til å drifte areal for gående og syklende hele året.

4. Endre regelverket slik at myke trafikanter får økt prioritet på bekostning av biler, herunder gi syklister “grønn bølge” i byene og bilister vikeplikt der veier krysser sykkelveier.

5. Lage en nasjonal sykkelstrategi med sikte på å doble andelen som sykler.

6. Stimulere til etablering av deleordninger for lastesykler også i mindre byer.

7. Regulere utleie og bruk av elsparkesykler og andre former for motorisert mikromobilitet for å unngå konflikt med gående og personer med nedsatt funksjonsevne.

8. Stille strenge krav til sikt i kjøretøy som skal kjøre i byområder, for bedre å beskytte syklister og andre myke trafikanter mot store kjøretøy med farlig store blindsoner.

9. Innføre skattefri sykkelgodtgjørelse for sykling til og fra jobb.

KOLLEKTIVTILBUD SOM RYGGRAD I PERSONTRANSPORT

OVER HELE LANDET

De Grønne vil:

1. Gjøre offentlig transport til et langt mer attraktivt og tilgjengelig tilbud gjennom satsing på høykvalitets kollektivløsninger med lavere priser, flere linjer og hyppigere avganger. I storbyer settes det særlig fokus på ytre bydeler.

2. Prøve ut transportløsninger som bestillingstransport, samkjøring og båt-taxi i distriktene.

3. Innføre et nasjonalt månedskort, så man kan reise med alle kollektivtilbud for 499 kroner i måneden.

4. Innføre gratis kollektivreiser innad i eget fylke for ungdom 16-21 år og månedskort til halv pris for studenter og reisende med honnørkort.

5. Forplikte alle kollektivtilbydere til å tilby reisene i nasjonal app og digital plattform.

6. Sørge for 80% statlig finansiering av kollektivtilbud og ekstra kompensasjon for utvikling av løsninger som sikrer tilgjengelighet og lav miljøbelastning.

7. Ha økt satsing på universelt utformede kollektivtilbud, holdeplasser og stasjoner som gjør det mulig å reise selvstendig, samt sikre samarbeid og finansiering av tilgjengelig tilkomst til dem.

8. Enklere tilgang på kollektivtransport for gående og syklende gjennom snarveiprosjekter, sykkelparkering og sykkelhotell ved knutepunktene.

9. Jobbe for å gjøre flere arbeidsreiser miljøvennlige gjennom skattefritak for å gi ansatte månedskort og samarbeide med tilbydere av samkjøringsløsninger.

10. Tilrettelegge for et “økosystem” av mobilitetsløsninger der kollektivtilbud, sykkel, gange, dele- og mikrokjøretøy sammen kan fungere sømløst slik at de sammen utkonkurrerer privatbil på pris og tilgjengelighet.

11. Legge føringer om at alle tilbydere i mobilitetsmarkedet skal være tilgjengelige i felles nettløsninger for bestillinger av kollektivreiser.

TOG

De Grønne vil:

1. Prioritere flere avganger, bedre punktlighet, nedkorting av reisetid og vedlikehold. Helt nye sammenhengende traseer mellom de største byene og til utlandet prioriteres kun der det har en positiv totaleffekt for klima, natur, liv og helse.

2. Vedlikeholde dagens baner bedre og sørge for gode overganger til nye traseer.

3. Satse på raskere tog og flere dobbeltspor for å øke kapasiteten særlig rundt og mellom de største byene. Naturhensyn skal alltid ivaretas.

4. Gjøre alle jernbanestrekninger utslippsfrie.

5. Gi nattog-tilbudet et kraftig løft. Vi ønsker en stor satsning på ombygging av gamle togsett til sovevogner og liggeseter, større kapasitet til å koble av og på togsett for ulike startpunkt og sluttpunkt, reduserte priser på sovevogn eller liggeseter, og mulighet for at flere reisende kan bestille i samme kupé.

6. Gjøre tiltak for å bedre sikre vilt og beitedyr på alle jernbanestrekninger, særlig der problemene er størst, slik som på Nordlandsbanen og Rørosbanen.

D13: (Marius, Hildegunn, Stefan, Frode, Suzanne) Nytt kulepunkt, tillegg: Jobbe for nye måter å bygge jernbaner på, som gir færre ferdselshindre og båndlegging av arealer, slik som viadukter eller tunneler. Nye jernbanetraseer bør også vurderes samkjørt med kraftnett, veier eller andre eksisterende naturinngrep.

7. Be om en ny utredning av Nordnorgebanen som adresserer de manglene som er påpekt av blant andre Norsk Bane, både med tanke på klima og miljø, urfolks rettigheter, totalberedskap og sikkerhet.

8. Samarbeide med Sverige og Finland om utbygging av Ishavsbanen, for å legge til rette for miljøvennlig godstransport, beredskap og forsvarstransport, samt bærekraftig turisme.

9. Legge til rette for økt godstransport langs Ofotbanen, med mål om dobbeltspor på hele linjen.

10. Korte ned reisetiden mellom Oslo og Kristiansand/Stavanger gjennom Genistreken, altså

å koble sammen Sørlandsbanen med Vestfoldbanen.

11. Sikre et effektivt rutetilbud på eksisterende traseer mellom Norge og større byer i Norden og Tyskland, og samarbeide med våre naboland for å etablere gode nattog-tilbud til utlandet.

12. Sikre god internettdekning på alle regiontog.

13. Prøve ut toetasjes tog på utvalgte strekninger.

14. Redusere antall selskaper i togsektoren med mål om bedre og mer effektiv drift

VEITRAFIKK

De Grønne vil:

1. Styrke innsatsen til vedlikehold og utbedring av eksisterende veisystem til fordel for dyre og like samfunnsøkonomisk lønnsomme motorveiprosjekter. Rassikring, breddeutvidelser for nødvendig trafikksikkerhet må prioriteres.

2. Vurdere å innføre dynamisk veiprising som supplement eller alternativ til bompenger for å sikre nedgang i biltrafikken og finansiering av kollektivtiltak, støyskjerming, og tilrettelegging for sykkel og gange.

3. Trappe opp avgiftene på fossilt drivstoff, og øremerke påslaget til klimabelønning og tiltak som fremmer miljøvennlige alternativer.

4. Gå mot alle nye kapasitetsøkende motorveiutbygginger.

5. Vurdere å redusere den generelle fartsgrensen til 70 km/t.

6. Sette fartsgrense 30 km/t som standard i tettbygde strøk, og også gi kommunene mulighet til å etablere soner med fartsgrense 20 km/t.

7. Sette maksimal fartsgrense på motorveien til 90 km/t for å redusere energibruken, bedre trafikksikkerheten og hindre naturtap fra veianlegg tilpasset 110 km/t.

8. Gjennomføre hyppigere fartskontroller på ulykkesbelastede strekninger og områder med høy andel myke trafikanter, og øke bruken av fotobokser og strekningsmåling.

9. At hjertesoner skal innføres som nasjonal standard for trafikksikring rundt skoler og barnehager.

10. Innføre nye nasjonale mål for at andelen personer som er utsatt for støyplager fra veitrafikken reduseres.

11. Gi kommunene flere og sterkere virkemidler for å redusere trafikkstøy i byer, herunder mulighet for prøveprosjekter med støyradar. Politiet må avholde flere kontroller, og bøtene for støyforurensing må økes.

12. Kreve bruk av “grønn asfalt” ved offentlige anbud.

13. Omforme statlige motorveier og fylkeskommunale hovedveier i byene til bulevar der med redusert hastighet og omdisponering av veiareal til sykkelveier, fortau, kollektiv-/

sambruksfelt og beplantning.

14. Innføre en tiltakspakke for bildeling, med blant annet momsfritak, fritak fra bompenger og gratis parkering.

15. Etablere støtteordninger for nullutslippskjøretøy for å stimulerer til mer reparasjon, gjenbruk og lengre levetid. Vurdere støtte til forsikring av brukte elbiler i en overgangsfase.

16. Ha mål om at delebil skal bli normalen når det kommer til bilhold i befolkningstette områder, innen 2035. Støtte kommuner med kapital og kunnskap om hvordan man skal komme seg dit. Målet forutsetter at vi tar arealgrep med f.eks. å gi deleløsninger prioritet i det offentlige rom og nybygg.

SJØTRANSPORT

De Grønne vil:

1. Samarbeide med den maritime næringen om å gjøre Norge til verdens første utslippsfrie sjøfartsnasjon, og etablere nye insentivordninger for en framtidsrettet skipsindustri.

2. Bevilge midler til en storsatsning på forskning, testing og utvikling knyttet til å utvikle framtidas skipsfart.

3. Satse på utslippsfri skipsfart, særlig der dette kan erstatte godstrafikk på land, og ta i bruk autonome løsninger der det er hensiktsmessig.

4. Støtte utslippsfrie ferjesamband, hurtigbåtruter og serviceskyss for mennesker og varer med båt i stedet for å erstatte båtforbindelser med broer og nye veiprosjekter.

5. Sørge for at tjenestene fra Hurtigruta/Kystruten i større grad sikrer innbyggere et rimelig reisetilbud med båt mellom landsdelene, muliggjør frakt av større eiendeler, og at bruk av leverandører fra kommunene langs kysten belønnes.

6. Sikre at alle som jobber på norskeide båter og båter som går i norske farvann jobber under ordnede forhold, herunder tilstrekkelig fritid.

7. Etablere et CO2-fond for skipsfarten som brukes til å stimulere klimavennlige løsninger for nærskipsfart basert på nullutslippsteknologi og energieffektivisering.

8. Etablere tilskuddsordning for ombygging av eksisterende fartøy til nullutslipp.

9. Kreve at alle nye fiskefartøy skal bygges for drift med lavutslipp.

10. Etablere energistasjoner med tilstrekkelig kapasitet i de viktigste gods- og fiskerihavnene.

11. Stimulere til etablering av energistasjoner med standarder som fungerer for ulike behov og som kan deles av ulike aktører.

12. Arbeide internasjonalt, gjennom IMO og andre fora, for å sikre enhetlige globale krav og reguleringer for utslippsfri skipsfart.

LUFTFART

De Grønne vil:

1. Endre mandatet til Avinor ved å stille tydeligere klimakrav, fjerne målet om vekst i trafikken og i stedet sette mål om betydelig trafikkreduksjon.

2. Støtte og stimulere tiltak innen Avinor for å gjøre flyplasser utslippsfrie, bl.a egenproduksjon av fornybar energi og energisparing.

3. Pålegge flyselskap og formidlere av reiser å opplyse tydelig om alternative reisemåter, og CO2-avtrykket for disse ulike reisemåtene. Eventuelt avbøtende tiltak som kan kjøpes må være faglig begrunnet.

4. Etablere karbonavgift på forurensende flyreiser, men med lavere avgift når andre reisemåter tar svært lang tid eller ikke finnes. Avgiften deles ut igjen gjennom klimabelønning (også kjent som klimaavgift til fordeling, se kapittel 4).

5. Innføre ekstra avgift for dagpendling med fly mellom de store byene.

6. Vurdere å gjøre flypassasjeravgiften progressiv slik at den øker med antall reiser.

Avgiften skal ikke ramme pasienttransport eller strekninger der alternative reisemåter ikke finnes.

7. Jobbe for at fordelsprogrammene for flyreiser avvikles.

8. Støtte prosjekter for videre utvikling av utslippsfri flytransport på kortbanenettet.

9. Videreføre støtten til FOT-ruter der det er nødvendig for å opprettholde et forsvarlig transporttilbud. Etablere ordninger som sikrer at støtten forbeholdes pasientreiser og lokalbefolkning slik at subsidiert transportkapasitet ikke spises opp av turisme.

10. Opprettholde et stabilt kortbanenett med rimelige priser der det er nødvendig.

11. Jobbe internasjonalt for å sikre at alle flyreiser inkluderes i klimaavtaler og for å

avgiftsbelegge flydrivstoff til bruk i utenlandsreiser.

12. Si nei til nye storflyplasser og kapasitetsøkende nye rullebaner på norske flyplasser.

Deriblant tredje rullebane på Gardermoen

13. Avvikle ordningen med taxfree-handel på flyplasser og redusere taxfree-kvoten til et minimum.

14. Jobbe for et forbud mot private jetfly.

VARETRANSPORT

De Grønne vil:

D20: (Suzanne, Hilde, Stefan) Tillegg, nytt kulepunkt 1: Innføre en transportavgift på forbruksvarer for å hindre at selskap setter svært lave fraktpriser som stimulerer til økt forbruk. Avgiften må rettes slik at den mest miljøvennlige transporten blir foretrukket og for å redusere antallet raske flytransporter og billige returordninger.

1. Effektivisere og støtte spesialiserte logistikktiltak i de største byene for omlastning og videre transport ved å gjøre fysiske tilrettelegging og prioriteringer i veinettet for utslippsfri varelevering, mindre varebiler og elsykler i sentrumsområdene.

2. Støtte prøveordninger og løsninger for servicetransport som kombinerer frakt av varer og mennesker.

3. Overføre gods fra lastebil til bane og sjø, og fase inn utslippsfrie kjøretøy og skip.

4. Styrke jernbanens konkurranseevne sammenlignet med tungtransport på vei.

5. Iverksette tiltak som raskt gir økt kapasitet for gods på jernbanenettet.

6. Prioritere utbygging og effektivisering av allerede utbygde godsterminaler, godshavner og omlastingssentraler for sjøveis varetransport.

7. Etablere et CO2-fond, tilsvarende NOX-fondet, for raskt å fase inn nullutslippsteknologi for tungtransport, varebiler og busser.

8. Si nei til modulvogntog på 25 eller 34 meter. Slike kjøretøytyper forutsetter en oppblåst veistandard som Norge ikke vil være i stand til å etablere på hovedparten av norske veier.

9. Styrke tiltak mot kabotasjekjøring, og intensivere arbeidet med å sikre at alle som transporterer varer i Norge jobber under samme arbeidsmiljøkrav og med like arbeidslivsrettigheter.

10. Øke grensekontrollen av varebiler og tyngre kjøretøy for utslipp og teknisk stand, samt sjåførens overholdelse av regelverket generelt. Dette kan gjerne skje i et tettere samarbeid med forsikringsbransjen.

11. Redusere flyfrakt av sjømat da det er unødvendig energikrevende 12. Etablere ladestasjoner for tungtransport på fergeleier.

13. I 2027 skal alle nye varebiler solgt i Norge være utslippsfrie og i 2030 skal det samme gjelde for nye lastebiler.

14. I bomringene skal elektriske varebiler og andre større elektriske kjøretøy ha fordeler gjennom lavere takster.

15. Redusere behovet for transport av masser gjennom å legge til rette for lokale lagringsplasser for masser og bygningsrester som skal gjenbrukes.

BÆREKRAFTIG REKREASJON OG REISELIV

De Grønne vil:

1. Etablere hurtiglading ved kulturminner og populære landemerker som allerede har parkeringsplass og toaletter.

2. Legge bedre til rette for sykkelturisme i Norge med sikring og skilting av nasjonale sykkelveier og satsinger på bærekraftig turisme.

3. Gjøre flere kulturminner tilgjengelige ved å bruke gamle veier og tog-strekk som sykkelvei.

4. Innføre klimamerking i all reisereklame, som gjør det lettere å velge miljøvennlige reisemåter.

5. Alle de offisielle destinasjonsselskapene skal godkjennes som bærekraftige reisemål.

6. Gi støtte til prosjekt med bilfrie sommersteder, både i tettsteder, hele øyer eller bydeler, hvor større områder stenges av midlertidig og det lånes ut transportsykler og sykler som kan frakte passasjerer

7. Gjøre det enklere og mer lønnsomt å dele hytter gjennom blant annet å øke skattefritaket for utleie.

8. Ikke tillate fossilbasert cruisetrafikk og cruiseskip langs norskekysten. Vi sier nei til inngripende farvannstiltak som er begrunnet ut fra hensynet til større og flere cruiseskip,

9. Jobbe for at kommuner skal kunne begrense anløp fra turistbåter.

10. Innføre obligatorisk register også for mindre fritidsbåter, for å klargjøre eiers ansvar og redusere mengden misligholdte båter som synker og forlates i naturen.

11. Bidra til at andelen elektrifiserte fritidsbåter øker gjennom avgiftslette for elektriske båter, økning av avgiftene for fossile båtmotorer og drivstoff, innføre avgift på

båtdiesel, samt gi støtte til utbygging og drift av landstrømsanlegg for fritidsbåter.

7. EN TRYGGERE VERDEN

VISJON - VERDEN 2045

Vi jobber for en verden der folk ikke bare får påvirke det som skjer der de selv bor, men de kan samarbeide på tvers av landegrenser og andre skillelinjer. Kloke tanker og dyrekjøpte erfaringer deles internasjonalt slik at de beste løsningene vinner frem og settes i sving i land etter land.

Verdens ledere har nemlig innsett at ethvert land taper på andres nød og mangel. Derfor deler vi de kreative løsningene som tar vare på globale fellesgoder.

Da kan det komme en tid der kappløpet om å stenge grensene mellom land hører fortiden til, og menneskelige ressurser fra andre steder tas imot som akkurat det - ressurser. Folk på flukt finner trygghet og muligheter til å bidra, i et samlet Europa, som står opp for demokratiet og mot diktatorer og undertrykkelse. Uenigheter og spenninger mellom land og geopolitiske sfærer vil alltid oppstå, men å møtes i rammen av et sterkt FN gjør mye av dette mulig å

håndtere.

I 2045 har vi erkjent hva det betyr at vi bare har én klode: At vår felles sårbarhet viste seg å

være vår største styrke.

PRINSIPPER OG PRIORITERINGER

Verden i dag preges av store globale utfordringer, med krig og konflikt og eskalerende klimaendringer. På få år har antallet mennesker som trenger humanitær hjelp mangedoblet seg.

Alt for mange sulter, rammes av ekstremvær eller opplever krig og konflikt, og flere enn noen sinne er på flukt.

Vi mener løsningene på vår tids globale utfordringer krever mer internasjonalt samarbeid og mer internasjonal solidaritet. Ikke minst som en motkraft mot nasjonalismen og isoleringen som noen tyr til, med alt for enkle svar og argumenter basert på frykt. MDG jobber for en verden som samarbeider om å løse de store utfordringene. Vi støtter opp under FN og multilaterale organisasjoner, og kjemper for internasjonal lov og rett og for at menneskerettighetene skal realiseres for alle.

I dagens verden er makt, penger, handelskanaler og rettigheter urettferdig fordelt.

Klimaendringene øker gapet mellom verdens rike og fattige, fordi de rammer fattige land i det globale sør hardest.

Vi som bor i verdens rike land må ta inn over oss at det kun er ved å dele på godene i verden, på

teknologi, kunnskap og penger, at vi kan skape en trygg og medmenneskelig verden for alle.

Norge står i en særstilling i verden på grunn av vår store oljerikdom, vårt sterke demokrati og et velfungerende velferdssamfunn. Det gir oss en mulighet og et ansvar til å bidra til løsningene verden trenger.

Fremover kommer verden til å se store forflytninger av mennesker, drevet av fattigdom, konflikt, overgrep og ekstremvær. Europa må hedre sin humanistiske arv gjennom et menneskerettsbasert asylsystem, der folk på flukt finner trygghet og muligheter til å bidra.

Politikk for å løse klima- og naturkrisen, kombinert med å sikre fred og sikkerhet, styrke demokrati, menneskerettigheter og utvikling er avgjørende for å forebygge at så mange ser seg nødt til å flykte fra sine hjem.

For å være trygge, må vi samarbeide om å utvikle våre samfunn så vi kan leve innenfor planetens tålegrenser uten at noen - enkeltmennesker eller land - faller utenfor. Vi må motstå

fristelsen til å sikre oss selv og våre nærmeste kortsiktig vinning som går ut over andre, naturen, og dermed oss alle på sikt. Det er i sterkere samarbeid - lokalt og internasjonalt - at vi finner langsiktig trygghet.

BEREDSKAP

Samfunnet vårt er sårbart. Totalberedskapskommisjonen peker på at vi fremover må forberede oss på å håndtere flere langvarige og mer sammensatte hendelser og kriser. De Grønne vil styrke norsk beredskap mot naturkriser, helsetrusler og angrep mot demokrati og samfunn, og gjøre Norge til en pådriver for forskning, kompetanse, dialog og internasjonalt samarbeid som reduserer risikoen for nye kriser. I tillegg til å kunne håndtere kriser, trusler og angrep når de kommer, må vi forebygge slike gjennom blant annet å produsere mer mat selv, bedre beredskapslagre for mat , frø, såkorn og medisiner, og både bygge ut og sikre kritisk infrastruktur og et mer desentralisert system for energiproduksjon.

To nøkkelfaktorer for god beredskap er forebygging og samarbeid på tvers. I tillegg må vi klare å

opprettholde høy tillit i samfunnet, både for å sikre samarbeid, men også for å reagere samlet og riktig når kriser inntreffer.

De Grønne vil både bremse klimakrisen ved å kutte utslipp raskt, og ruste landet for de klimaendringene vi uansett må leve med fremover. Også i Norge øker hyppigheten av ekstremvær, skred og flom. Derfor er klimatilpasning en viktig del av vår beredskap. Vi vil fremme klimaløsninger som spiller på lag med naturen og sørge for et kompetanseløft i kommunene innen klimatilpasning. De Grønne vil gi mer støtte til forskning på klimaendringenes påvirkninger på matproduksjon, biologisk mangfold og kritisk infrastruktur.

INTERNASJONALT SAMARBEID FOR FRED

Det beste vernet mot krig er langsiktig og forpliktende samarbeid mellom demokratiske stater, der menneskerettighetene respekteres, og innbyggerne har levelige kår. Utvikling og deling av gode klimaløsninger kan bli Norges viktigste bidrag til langsiktig fred.

De Grønne vil styrke samarbeidet med våre naboland, og søke et enda tettere nordisk forsvarssamarbeid. Nå som Sverige og Finland er blitt med i NATO blir det bare mer strategisk viktig og kostnadseffektivt.

En verden med økte geopolitiske spenninger, opprusting, proteksjonisme og fremvekst av autoritære regimer krever at vi samarbeider mer med land som deler verdier og interesser med oss. Derfor ønsker De Grønne mer europeisk samarbeid og vil at Norge skal starte forhandlinger med EU om medlemskap. EU er Norges viktigste strategiske partner for å styrke miljø- og klimapolitikken nasjonalt og internasjonalt, og er også et viktig forsvarssamarbeid.

Samtidig som vi understreker at det viktigste for en fredelig verden er freds- og forsoningspolitikk, støtter De Grønne norsk NATO-medlemskap og opprusting av norsk forsvar som en nødvendighet for å sikre trygghet i den tiden vi lever i. Målet må alltid være å redusere behovet for bruk av våpenmakt til et minimum. MDG jobber for våpenkontroll og kjernefysisk nedrustning, og mot autonome våpen og masseødeleggelsesvåpen, klasebomber og landminer.

FNs institusjoner og arbeid må styrkes, for å finne globale løsninger på tvers av økende interregionale spenninger. FN er avgjørende for å ivareta rettighetene til små land og utsatte grupper og kulturer, og for å ivareta natur og klima som globale fellesgoder. De Grønne vil arbeide for å trygge menneskerettighetene, herunder rettighetene til urfolk og etniske og religiøse minoriteter, og løfte disse rettighetene i dialog med andre land, inkludert Kina. Vi velger side mot lidelse og menneskerettighetsbrudd.

I situasjoner der en stat ikke er i stand til å beskytte egne borgere mot forbrytelser mot menneskeheten, som folkemord og etnisk rensning, eller der en stat selv utøver slike forbrytelser, har verdenssamfunnet både rett og plikt til å gripe inn gjennom humanitære intervensjoner. Norsk deltakelse i internasjonale militære operasjoner må normalt være foranlediget av mandat fra FNs sikkerhetsråd. I situasjoner der en vetomakt blokkerer muligheten for å hindre folkemord, vil De Grønne likevel kunne støtte en humanitær intervensjon, gitt bred internasjonal oppslutning og deltagelse.

ASYL- OG FLYKTNINGPOLITIKK

Å søke trygghet er en menneskerett. Vi lever i en verden der flere titalls millioner mennesker er på flukt, og for De Grønne er global solidaritet svaret. Først ved å forebygge flukt og nød gjennom fredsarbeid, fordeling og kraftfulle miljøtiltak, og så ved å møte de som likevel må

flykte med medmenneskelighet og et menneskerettighetsbasert system med respekt for asylretten, forankret i FN-systemet. Asylinstituttet skal beskytte mennesker med reelle beskyttelsesbehov, og forutsetter en individuell og rettssikker behandling av asylsøknader.

Krigen i Ukraina har bidratt til at Norge de siste årene har tatt imot rekordmange flyktninger. Vi må fortsette å stå sammen for fred, menneskeverd og trygghet, og ikke overlate dem som rammes av krig, undertrykkelse og naturkatastrofer til seg selv.

Tett og forpliktende samarbeid i Europa og med land i Europas nærområder er nødvendig for å

ivareta asylsøkeres og flyktningers grunnleggende rettigheter. Det er verken etisk, rettslig forsvarlig eller bærekraftig for det europeiske samarbeidet at enkeltland får brorparten av byrden med å saksbehandle asylsøknader og sikre rettighetene til det store flertallet asylsøkere og flyktninger som ber om beskyttelse i Europa. I påvente av felleseuropeiske løsninger, vil De Grønne styrke samarbeidet med andre europeiske land i såkalte “koalisjoner av villige” om rimelig ansvarsfordeling og om evakuering ved akutte humanitære situasjoner i flyktningleirer innenfor Europas grenser.

FORSVAR

Norges forsvar er siden den kalde krigens slutt bygget ned. Forsvaret har endret seg fra tunge stasjonære, til mobile og skalerbare løsninger. Målet i følge fagmilitære råd er et forsvar som kan stå lenge nok imot et angrep til at allierte styrker kan komme til unnsetning, og som er avskrekkende nok til at fienden vil tenke seg grundig om før den eventuelt går til angrep. Per i dag har ikke Norge en slik forsvarsevne.

Samtidig har sikkerhetsbildet endret seg fra endimensjonale trusler til sammensatte trusselbilder. Skille mellom krig, terror, infiltrasjon, og hybride måter å destabilisere nasjoner viskes ut. Informasjonskrig og desillusjon er viktigere enn noen gang i dagens instaverden.

På tross av at Norge er en liten nasjon som befinner seg i Norden så har landet en strategisk viktig posisjon i Atlanter- og Nordishavet. Norges arktiske områder vil strategisk sett bli viktigere etterhvert som sjøisen i nord smelter og trekker seg tilbake, og Nordøstpassasjen nord for Russland blir farbar som sjørute store deler av året. Norges posisjon på Svalbard, inkludert Svalbardtraktaten og fiskerivernsonen rundt øygruppen, vil høyst sannsynlig bli satt spørsmålstegn ved fra flere land enn Russland, når klimaendring, is-smelting og ny teknologi fører til at verdifulle naturressurser i området blir mer synlige og tilgjengelige, og spørsmål og krav om rettighetene til disse løftes internasjonalt.

Norge er en kystnasjon, og tilstedeværelse langs kysten og sikring av maritim infrastruktur er kritisk for mottak av allierte styrker.

De Grønne mener at samarbeid og allianser er nødvendige i forsvarssammenheng. De Grønne ønsker å vende seg sterkere mot Europa for videre utvikling av forsvarssamarbeid, og særlig styrke samarbeidet innenfor Norden, innenfor rammene av NATO. Totalforsvaret og vår deltakelse i militære allianser skal være innrettet for å forsvare vårt og våre alliertes områder. De Grønne vil at Norges medlemskap i NATO skal brukes til aktivt å arbeide for forsvarsalliansens

kjerneoppdrag: kollektivt forsvar, krisehåndtering og sikkerhetssamarbeid.

Samtidig som Norges forsvarsevne styrkes, må også det internasjonale fredsarbeidet styrkes kraftig. Norsk forsvarspolitikk er også viktig nordområdepolitikk, og etter at Sverige og Finland ble medlemmer av NATO, er også aksen øst-vest i Norden blitt mer aktuell enn før.

NORGE I NORD

Nord-Norge er en stor og liten landsdel på samme tid. Mens knappe ni prosent av den norske befolkningen er bosatt i de tre nordligste fylkene, utgjør landsdelen nærmere 35 % av landarealet og en betydelig andel av havområdene forvaltet av Norge. De store arealene til lands og til havs i nord rommer enorme naturressurser av nasjonal og internasjonal betydning, som fiskebestander, tareskoger, villaks, mineraler, reinbeiteområder, naturskjønnhet turistene trekkes mot, og flere viktige energikilder.

Geopolitikken utspiller seg også i nord. Her grenser landet vårt direkte til Sverige, Finland og Russland, samtidig som Barentshavet og Svalbard er arenaer for storpolitiske drakamper. Også

andre stormakter som Kina og USA er aktive aktører.

De Grønnes nordområdepolitikk skal trygge og ivareta mennesker og miljø i nord. Vi skal bygge bærekraftige samfunn med muligheter for gode liv. Vi skal forvalte de verdifulle naturressursene basert på best tilgjengelige kunnskap. Vi skal sikre norske utenriks- og geopolitiske hensyn gjennom fredelig mellomfolkelig samarbeid, en folkerettslig tilnærming og en balansert sikkerhetspolitikk.

Svalbard er et spesialområde som er og blir et internasjonalt samfunn, i tråd med Svalbardtraktaten. Her er strenge miljøvernregler viktige. Disse skal forvaltes ansvarlig og fornuftig, i dialog med andre traktatsland, internasjonale forskningsmiljøer, turistnæringen og lokalbefolkningen. De Grønne vil ha strengere regler for fiskeriforvaltning, omlasting og bifangst rundt Svalbard for å ta vare på de unike økosystemene. Havbunnen rundt Svalbard, inkludert fiskerivernsonen, må skånes fra inngrep som leting etter verdifulle mineraler, gruvedrift, petroleumsutvinning eller bunntråling.

Den demilitariserte sonen som Svalbard utgjør er et viktig forbilde for fredelig dialog og sameksistens i en verden som ellers opplever økende polarisering og et skremmende opprustningskappløp. Arktis - og kanskje særlig Svalbard - er også et utstillingsvindu for klimaendringer. Svalbardsamfunnet i seg selv er også i rask endring - fra kullproduksjon og

-eksport til satsing på fornybar energi, forskning og turisme. Dette spesielle samfunnet kan vise vei også internasjonalt om vi velger gode, framtidsrettede løsninger. Polhavet er i rask og dramatisk endring, med forsvinnende isdekke og dermed tap av de enormt produktive marine næringskjedene knyttet til iskanten.

EUROPAPOLITIKK

Et tett og forpliktende europeisk samarbeid er avgjørende for å løse store utfordringer som klimaendringer, tap av biologisk mangfold, flyktningkriser, økonomisk ulikhet, regulering av store teknologiselskaper og kapitalflukt. De Grønne vil føre en åpen, engasjerende og kunnskapsbasert europapolitikk, og går inn for norsk deltakelse i EU-samarbeidet på lik linje med våre naboland.

I tiåret som kommer må klima- og naturkrisen bli et hovedtema i utenrikspolitikken. EU har bidratt sterkt til fred og samarbeid i Europa etter andre verdenskrig, og har blitt en foregangsregion for klimapolitikk i verden. Gjennom tett samarbeid med EUs politikk og regelverk for energi og klima kan Norge som en del av Europa ta tydelige grep for å

gjennomføre det grønne skiftet.

Norge må stå sammen med demokratiske og humanitære krefter i EU og resten av Europa.

Sammen med våre europeiske søsterpartier vil De Grønne arbeide for å aktivt benytte de demokratiske rettighetene EU-samarbeidet gir, samtidig som vi skal kjempe for ytterligere ivaretakelse av menneskerettigheter og klima- og miljøhensyn.

OLJEFONDET

Det mest ansvarlige vi kan gjøre med Oljefondet er å investere det i en levelig framtid - det er også det økonomisk tryggeste. Oljefondet (Statens Pensjonsfond utland) gir Norge et unikt økonomisk handlingsrom som vil bestå også etter at oljeutvinningen avvikles. Avkastningen på

fondet er nå en viktigere grunn til det økonomiske handlingsrommet enn inntektene fra selve oljeutvinninga. Fondet vil altså fortsette å vokse også når vi faser ut den norske olje- og gassproduksjonen.

De Grønne vil bruke Oljefondet som et verktøy for å løse klima- og naturkrisen. Samtidig vil vi jobbe for å opprettholde fondet som bidrag til å finansiere velferdsoppgaver i Norge i framtida.

Framtidige generasjoner trenger først og fremst å ha livsgrunnlaget i behold, mer enn noen sparebøsse.

Det viktigste er derfor å etablere kriterier som sikrer at Oljefondets investeringer blir del av løsningen på klima- og naturkrisen og bidrar til å innfri FNs bærekraftsmål.

Oljefondet er bygget på inntekter fra olje- og gassvirksomhet som har gitt og fortsetter å

medføre store klimagassutslipp. Norge må anerkjenne denne klimagjelden og jobbe for å gjøre opp for seg. Oljefondets posisjon som et av verdens største fond underlagt demokratisk kontroll gjør at fondet kan ta en unik rolle i omstillingen av verdensøkonomien, og gi internasjonalt klima- og miljøarbeid et avgjørende løft.

HANDEL OG INTERNASJONAL ØKONOMI

De Grønne er grunnleggende positive til samarbeid, investeringer og handel på tvers av landegrensene. Internasjonalt samarbeid er vesentlig for fred og utvikling, og spesielt viktig for små land og for utviklingsland. Internasjonal handel har vært avgjørende for å løfte mange land ut av fattigdom.

Samtidig er butikk også politikk. Handelsavtaler som ubetinget prioriterer økonomiske interesser og fri flyt av varer og tjenester har begrenset de folkevalgtes handlingsrom til å

prioritere miljø, arbeidsliv og rettferdig fordeling. Utviklingen mot et felles verdensmarked har i flere tilfeller skjedd på bekostning av lokalt mangfold, eierskap, folkestyre og trygge arbeidsplasser. De Grønne vil jobbe for handelsavtaler som fremmer en ambisiøs miljøpolitikk, sterke arbeiderrettigheter, folkestyre og bedre dyrevelferd, og som sikrer norsk landbruk for framtida.

UTVIKLINGSSAMARBEID, NØDHJELP OG HUMANITÆR

BISTAND

En tryggere verden er avhengig av at folk i alle land opplever grunnleggende trygghet, med mindre konflikt og nød, og ressurser til å håndtere naturkatastrofer og klimakrise. En viktig måte Norge bidrar til en slik verden på er ved å dele på ressursene, og styrke andre lands økonomier og styresett. Norges statlige utviklingssamarbeid med prioriterte mottakerland, vår støtte til multilaterale organisasjoner som FN, samt bidrag gjennom ideelle organisasjoner er viktig for å

skape og sikre en tryggere framtid for alle på kloden.

Både nødhjelp og utviklingsbistand må gis på mottakerens premisser, ha lokalt eierskap og følge gode bistandsprinsipper, for å nå frem og unngå å skade mottakerlandenes økonomi, selvråderett, samt egen produktivitet og skaperevne. Sivilsamfunnsorganisasjonene kjenner lokale forhold og er derfor viktige samarbeidspartnere i utviklingspolitikken. Et sterkt sivilsamfunn styrker demokratiet, avlaster staten, kan effektivt støtte sårbare og marginaliserte grupper, og bidra til å beskytte og forvalte naturressurser bærekraftig når myndighetene ikke prioriterer god miljøforvaltning.

Godt styresett, åpenhet, aktiv deltakelse av sivilsamfunn og anti-korrupsjonsarbeid bør prioriteres for å hindre konflikter og sikre at både bistanden og egne genererte skatteinntekter brukes til innbyggernes (og ikke maktelitens) beste. Bistanden skal brukes framtidsrettet og klimavennlig, og bidra til å hindre rovdrift på naturen.

Sterke sivilsamfunn, god statsforvaltning og lokal næringsutvikling er derfor viktige satsningsområder i MDGs bistands- og utviklingspolitikk. Det er også demokratibygging og styrking av andre lands evne til å sikre innbyggernes menneskerettigheter og ytringsfrihet.

KLIMA- OG NATURBISTAND

Et levelig klima og levende natur i hele verden er avgjørende for trygghet og velferd. Et av de billigste og mest effektive tiltakene for å løse klima- og naturkrisen er å bevare naturområder og naturlige karbonlagre, på land og i havet. Ikke minst betyr det å ta vare på naturlige skoger, der to tredjedeler av alle arter i verden lever.

I tillegg til den ordinære bistandsprosenten vil De Grønne gi én prosent av bruttonasjonalinntekten i bistand til miljøformål internasjonalt - vi kaller det klima- og naturprosenten. Denne bistanden skal rettes mot tiltak som kutter klimautslipp, hindrer ødeleggelse av natur og miljø, restaurerer ødelagte økosystemer og legger naturbaserte løsninger til grunn. Eksempler er: fornybar energi og utslippsfrie transportsystemer, klimatilpasning, bærekraftig og økosystembasert natur- og naturressursforvaltning, bekjempelse av marin forsøpling, samt utvikling av grønn matproduksjon og industri.

Bistanden skal prioritere de mest sårbare statene og menneskene som er mest utsatt.

Investeringer i fattige land oppfattes ofte som mer risikofylte enn i industriland. Bistand kan dempe denne risikoen, og dermed utløse grønne investeringer mange ganger større enn det offentlige bidraget. Det er avgjørende at klima- og naturbistand ikke går på bekostning av annet utviklingsarbeid og nødhjelp, og heller ikke på bekostning av omstillingen i Norge.

VÅRE LØSNINGER

BEREDSKAP

De Grønne vil:

1. Øke selvforsyningsgraden til 60 %, og styrke samarbeidet med EU og nordiske land om matsikkerhet og matberedskap.

2. Ha nulltoleranse for nedbygging av matjord for å sikre nødvendige arealer til matproduksjon.

3. Øke beredskapslagring lokalt og nasjonalt av medisiner, medisinsk utstyr, matkorn, andre matvarer og annet samfunnskritisk materiell, med hensikt å kunne bruke våre lagre også dersom krisesituasjoner oppstår i andre land.

4. Øke produksjon av medisiner i Norge.

5. Øke støtteordninger gjennom ENOVA til energieffektivisering og lokal energiproduksjon i privatboliger og fjerne barrierer i lovverk og reguleringer slik at det legges til rette for fornybar energiforsyning i lokalsamfunn, der strøm kan produseres, deles og lagres.

6. Utarbeide et strengere nasjonalt lovverk og sørge for bedre håndheving av regelverket for utbygging av infrastruktur og bygg i skred- og flomutsatte områder.

7. Styrke de eksisterende statlige støtteordningene for kartlegging, sikring og klimatilpasning i kommunene.

8. Prioritere å redusere vedlikeholdsetterslepet og gjøre samfunnskritisk infrastruktur mer robust i møte med klimaendringene.

9. Stille krav om at alle tak skal ha en miljø- og klimafunksjon. Ved nybygg og rehabilitering av takflater skal takene ivareta behov for overvannsfordrøyning, grønne arealer (matproduksjon), eller fornybar energiproduksjon i samsvar med EUs reviderte bygningsenergidirektiv.

10. Jobbe for at grøntstrukturen bevares og utvides ved nybygging, særlig i byer og tettsteder, og gjenåpne bekker og elver for å både styrke overvannshåndtering og artenes livsvilkår.

11. Stimulere til utarbeidelse av regionale klimatilpasningsplaner, for å sikre at klimatilpasning blir ivaretatt på tvers av sektorer og forvaltningsnivåer, sikre viktige samfunnsfunksjoner og ta vare på naturmangfold i et endret klima.

12. Forbedre samarbeidet mellom nødetatene, Forsvaret, Sivilforsvaret og sentrale frivillige aktører som Redningsselskapet, Sanitetskvinnene og Røde Kors ved større ulykker, katastrofer og mulige terrorangrep, blant annet gjennom flere sektorovergripende øvelser.

13. Øke tilskuddet til de frivillige rednings- og beredskapsorganisasjonene, og sikre at de ikke lider økonomiske tap når de deltar i redningsarbeid.

14. At alle kommuner må være tilknyttet et beredskapsråd, der næringslivet og frivilligheten deltar sammen med offentlige aktører.

15. Sikre god fleksibilitet og reservekapasitet i sykehusene, med planer for å utvide sengetallet og mulighet for å omfordele ressurser ved katastrofer og pandemier.

16. Inkludere nasjonal sikkerhet og forsvarsevne når sykehusstruktur, helseberedskap og transportløsninger vurderes og planlegges.

17. Opprettholde nasjonalt eierskap til kritisk infrastruktur.

18. Sette i stand tilfluktsrom og trygge oppholdssteder dimensjonert og tilpasset dagens trusselbilde, herunder sikre universell utforming.

19. Bygge opp fagmiljøer og tilrettelegge for økt satsing på forskning og utvikling innen digital sikkerhet, også i det sivile domenet, og styrke Norges evne til å avdekke og håndtere digitale angrep.

20. Styrke og utvide det nordiske beredskapssamarbeidet.

21. Sikre at viktig informasjon som formidles i kriser tar nødvendige språklige og kulturelle hensyn, og at nødvarsel på mobil tilbys på samiske språk. Beredskapsplaner- og tiltak må

også tilrettelegges og kommuniseres slik at det imøtekommer mennesker med funksjonsvariasjoner sine behov.

22. Gjennomføre pilotprosjekter med et frivillig samfunnsår, der ungdom mellom 16 og 30

år får bidra til totalberedskapen innenfor for eksempel jordbruk, naturrestaurering og omsorg.

23. Styrke Sivilforsvarets kapasitet og kompetanse, herunder øke antall tjenestepliktige.

INTERNASJONALT SAMARBEID FOR FRED

De Grønne vil:

1. Langsiktig forebygge uro, nød og konflikt gjennom deling av ressurser, miljøløsninger og klimafinansiering, og sterkere europeisk og globalt samarbeid.

2. Styrke FN, internasjonale domstoler og andre internasjonale institusjoner, og støtte en reform for styrket representativitet og legitimitet i FNs sikkerhetsråd.

3. Jobbe for økt bruk av sivil, ikkevoldelig konfliktforebygging og konflikthåndtering globalt, og styrke Norges innsats innenfor fredsbygging, valgobservasjon og fredsmekling, for å kunne minimere konflikter og beskytte sivile.

4. At Norge skal inngå tettere europeisk samarbeid for å gjøre seg mindre avhengig av enkeltland og stormakter, og vurdere å bli med i EU som en bidragsyter til fred.

5. Arbeide for å motvirke demokratisk tilbakegang, og styrke globalt demokratiarbeid.

6. Arbeide for forpliktende og balansert global nedrustning.

7. At Norge tilslutter seg det internasjonale forbudet mot atomvåpen.

8. Prioritere internasjonalt arbeid for kjernefysisk nedrustning og ikke-spredning, at Norge tar en lederrolle internasjonalt i arbeidet mot klasevåpen, landminer og kjemiske og biologiske våpen.

9. Styrke innsatsen innen europeisk og internasjonalt politi- og justissamarbeid mot miljøkriminalitet og grensekryssende organisert kriminalitet, trusler og ekstremisme.

10. Gjøre barn og unges inkludering og deltagelse til et bærende prinsipp i humanitært og fredsarbeid, og utarbeide en norsk handlingsplan for Sikkerhetsrådsresolusjon 2250 om ungdom, fred og sikkerhet.

11. Styrke beskyttelsen mot og forebyggingen av seksuell vold i krig og kriser, følge opp ofrene bedre, og straffeforfølge gjerningspersonene og deres organisasjoner.

12. Styrke støtten til FNs kartlegginger av alvorlige forbrytelser som begås mot sivile og særlig barn i krig, og hvilke stridende parter som begår disse forbrytelsene.

13. Styrke innsatsen for å forebygge forsvinninger og finne savnede i væpnet konflikt og naturkatastrofer.

14. Styrke innsatsen for psykisk helse og bearbeidelse av traumatiske opplevelser blant sivile i konfliktområder.

15. At beslutninger om å sende norske bidrag til internasjonale operasjoner legges frem som sak for votering i Stortinget.

16. Stille krav om at alle parter i operasjoner norske styrker deltar i følger internasjonal humanitær rett. Norge respekterer folkeretten og skal ikke delta i operasjoner hvor allierte bryter menneskerettigheter eller internasjonale regler for krig.

17. Oppskalere Norges humanitære handlekraft og nødhjelp i takt med humanitære kriser internasjonalt, og bidra til å sikre rettferdig global tilgang til vaksiner, medisiner og medisinsk utstyr. Mennesker på flukt må få livreddende nødhjelp basert på behov og humanitære prinsipper.

18. Bidra til reell rettsforfølgelse av norske fremmedkrigere, ved at Norge henter hjem og tar ansvar for norske statsborgere som har vært tilknyttet terrororganisasjoner i utlandet, dersom landene de befinner seg i ber om dette.

19. Sikre at Norge alltid skal bistå norske barn og deres foreldre som ønsker retur til Norge i å komme hjem, også hvis sykdom eller skade gir utfordringer med forsikring eller trygderettigheter, uavhengig av om en forelder er siktet for lovbrudd i utlandet.

20. Jobbe for at Norge leder an i FN for et mer rettferdig globalt skattesamarbeid.

21. Jobbe for at den internasjonale klimafinansieringen ikke skaper nye gjeldskriser, og motvirke at lån rapporteres som klimafinansiering. Særlig må finansiering til tap og skade og tilpasning være rene gavebidrag.

22. Jobbe for et internasjonalt regelverk for autonome våpensystemer og våpen som er basert på kunstig intelligens, for å hindre eskalering der slike systemer tar stadig mer overordnede beslutninger uten menneskelig involvering.

23. Ikke tillate salg av våpen eller annet militært materiell til autoritære regimer og til stater som begår alvorlige menneskerettighetsbrudd, eller til andre som igjen forsyner slike regimer, ved å kreve sluttbrukererklæring med re-eksportklausul for salg av våpen og ammunisjon produsert i Norge.

24. Gjennomgå norsk våpeneksportregelverk for å sikre at folkeretten ligger til grunn for alle eksporttillatelser og verdikjeder, og sikre at regelverket praktiseres strengt.

25. Innføre eksportkontroll på ny overvåkningsteknologi som ansiktsgjenkjenning og biometrisk overvåkning, gjennom Wassenaar-samarbeidet for eksportkontroll.

26. Jobbe gjennom FNs sikkerhetsråd for menneskerettigheter, internasjonal humanitær rett, humanitær bistand til mennesker i nød, fredelig konfliktløsning, bekjempelse av organisert kriminalitet, det internasjonale rettsvernet for natur og miljø, og for å sette sammenhengene mellom klima, naturødeleggelse og sikkerhet på agendaen.

27. Arbeide aktivt for å få slutt på okkupasjoner i strid med folkeretten, som Palestina og Vest-Sahara. Det bør utredes om handel og annen virksomhet i ulovlig okkuperte områder skal regnes som kriminelt, og arbeides for at internasjonale observatørstyrker skal kunne være i og rapportere fra slike områder.

28. Jobbe internasjonalt for tiltak mot drap og forfølgelse av miljøforkjempere, hjelpearbeidere, medisinsk personell og journalister.

ASYL- OG FLYKTNINGPOLITIKK

De Grønne vil:

1. Samarbeide internasjonalt for et sterkt og verdig felleseuropeisk asylsystem, som forsvarer og verner om asylretten, og skaper en rettferdig og fornuftig fordeling av asylsøkere mellom europeiske land.

2. Grunnlovsfeste retten til å søke asyl.

3. Sikre at Norge og norske kommuner og lokalsamfunn har kapasitet til å ta imot minst like mange mennesker på flukt som vi har klart under Ukraina-krigen.

4. Ta imot flere kvoteflyktninger enn i dag, og som et minimum følge FNs anbefalinger.

5. Styrke humanitær bistand for å hjelpe internt og regionalt fordrevne mennesker.

6. Lovfeste tilgang på gratis rettshjelp til barn i UNE-saker og 18-åringer som har hatt tidsbegrenset opphold og ønsker å gjenoppta sin asylsøknad.

7. Jobbe for å gi mennesker som flykter på grunn av klimaendringer og naturødeleggelser formell beskyttelse i internasjonal flyktningrett (utenfor flyktningkonvensjonen), og for at Norge tar i mot et gitt antall klimaflyktninger årlig.

8. Arbeide for internasjonale avtaler som sikrer lovlige veier til Europa for de som trenger beskyttelse.

9. At Norge frivillig skal bli en del av EUs nye solidaritetsmekanisme for håndtering av flyktningstrømmen til Europa, og jobbe for å styrke mekanismen.

10. Ikke sende asylsøkere til såkalte “trygge tredjeland” uten at de får tilgang til asylprosedyre og sentrale rettssikkerhetsgarantier der. Så lenge noen Dublin-land

behandler asylsøkere inhumant skal Norge ikke returnere asylsøkere dit.

11. Jobbe for at Europas solidaritetsmekanismer for forflytning av flyktninger mellom europeiske land, bygger på flyktningenes egne ønsker om endelig lokasjon.

12. Arbeide for å oppheve flyktningavtalen mellom EU og Tyrkia.

13. Ta initiativ til felleseuropeiske løsninger for tilstrekkelig søk- og redningskapasitet i Middelhavet, og hindre at norske bidrag går til pushbacks eller militser.

14. Jobbe for å erstatte den europeiske grensevakten (FRONTEX) med en grensevakt som trygger folk på flukt, og samtidig forhindrer ulovlig smugling og trygger grensene.

Grensevakten skal ikke skyve mennesker på flukt bort fra Europa.

15. Styrke overføringene til Hellas og eventuelt andre søreuropeiske land der det trengs kapasitetsbygging for å sikre rettferdig og human behandling av mennesker på flukt.

16. Ikke returnere mennesker til land som FN definerer som utrygge, og sørge for at ingen sendes tilbake til flukt i hjemlandet uten rimelig mulighet til å klare seg ved å gjeninnføre

rimelighetsvilkåret for internflukt, i tråd med flyktningkonvensjonen.

17. At myndighetene ikke skal tilbakekalle statsborgerskap, og som et minimum innføre en foreldelsesfrist for tilbakekallelse. Ingen skal tape sitt statsborgerskap eller sendes ut av landet på grunn av andre familiemedlemmers historikk.

18. Utlendinger med barn skal ikke utvises ved brudd på utlendingsloven, av hensyn til barnas beste, men kan i stedet ilegges tilleggstid før man får permanent opphold.

19. Overføre ansvaret for alle enslige mindreårige asylsøkere til barnevernet, og legge større vekt på barnets beste i asylsaker. Barnekonvensjonen skal alltid gå foran innvandringspolitiske hensyn.

20. Verne om retten til familieliv ved å fjerne urimelige barrierer for familiegjenforening, deriblant søknadsgebyr og inntektskrav.

21. Forenkle kravene og forkorte saksbehandlingstiden ved asyl og familieinnvandring.

22. Styrke asylsøkeres rettssikkerhet ved å innføre topartsprosess i Utlendingsnemnda, tilby flere timer rettshjelp og sikre stabile bevilgninger til spesielle rettshjelpstiltak.

23. Styrke kompetansen hos utlendingsforvaltningen i LHBTI+-spørsmål og sikre god og rettighetsbasert behandling av asylsøknader på bakgrunn av seksuell orientering og kjønnsidentitet, samt på bakgrunn av tro og livssyn, inkludert religiøs konvertering.

24. Sikre papirløse migranter og tilreisende EØS-borgere rett til nødvendig helsehjelp gjennom tilgang til fastlege, og mulighet til å jobbe og forsørge seg selv i tråd med grunnlovens paragraf 110.

25. Sikre etterforskning og oppfølging av alle forsvinningssaker av barn fra asylmottak.

26. Følge FNs konvensjon om statsløses stilling, definere statsløshet i lovverket som selvstendig oppholdsgrunnlag, og ikke frata noen statsborgerskapet hvis det gjør dem statsløse.

27. Oppheve bruk av «begrenset oppholdstillatelse på grunn av tvil om identitet» for barn under 18 år, så de kan delta fullt ut i samfunnet de bor i.

28. Sikre rettighetene til asylsøkere som får «begrenset oppholdstillatelse» ved å gi mulighet til norskopplæring, grunnskoleopplæring, bankkort og bosted i kommune.

29. Gi asylsøkere midlertidig arbeidstillatelse fra dagen de har søkt asyl, og legge til rette for deltakelse i frivilligheten og annen samfunnsdeltakelse.

30. Bedre forholdene på utlendingsinternatet Trandum betydelig, blant annet ved å utvide tolketilbudet, sikre uavhengig psykologfaglig kompetanse og human behandling av de som bor der, og begrense oppholdstid til maksimalt en uke.

31. Kartlegge asylsøkeres fysiske og psykiske helsetilstand kort tid etter ankomst, og sikre at de raskt får hjelpen de trenger.

32. Styrke kompetansen om sårbare asylsøkere hos UDI og ansatte ved asylmottak, inkludert om funksjonsnedsettelser, kjønns- og seksualitetsmangfold, kvinnehelse og reproduktiv helse.

33. Senke kravene til å få permanent oppholdstillatelse for flyktninger, og fjerne avgiften for å søke om permanent oppholdstillatelse.

34. Sikre at UDI har ressurser til å få ned ventekøene i asylmottak, og gi grundig og rask saksbehandling av søknader om asyl, opphold og familiegjenforening.

FORSVAR

De Grønne vil:

1. Skalere opp og styrke det internasjonale fredsarbeidet.

2. Støtte hovedprinsippene i langtidsplanen for forsvaret 2025-2036, med økt bemanning, økt trening, oppgradering av utstyr og infrastruktur, anskaffelser og satsing på å bygge et framtidsrettet forsvar av Norge, Norden og Europa.

3. Støtte innkjøp av langtrekkende luftvern, utvikling og anskaffelse av klimavennlige og modulære fartøytyper inkludert fregatter og ubåter, og droneforsvarssystemer for økt situasjonsforståelse, prioritert etter mest mulig forsvarsevne for hver krone.

4. Utvikle og satse mer på lettere og mer mobile forsvarskonsepter.

5. Samarbeide videre med allierte og utvikle etterretningstjenesten, cyberforsvaret, maritim overvåkning og rom-domenet, for å gi et godt grunnlag for å ta beslutninger, og en situasjonsforståelse som forebygger konflikt.

6. Bygge et totalforsvar for bedre å kunne møte hybride og asymmetriske trusler.

7. Sikre mulighet for vedlikehold av utstyr ved at anskaffelser av forsvarsmateriell i størst mulig grad gjøres som kjente “hyllevarer” og kjent, ikke spesialisert forsvarsmateriell.

Behovet for spesielle og helt særegne løsninger utenfor hyllevarebehovet, skal dokumenteres for “tilsynet for innkjøp av forsvarsmateriell”.

8. Støtte SDCA-avtalen og utvidelsen av de såkalte omforente områdene, så lenge det er i samarbeid med flere andre europeiske land og NATO-allierte, og Norge har utvetydig rett til oppsigelse av avtalen.

9. Avvikle Integrert Strategisk Ledelse (ISL) som prinsipp for forsvarssektoren, og bygge på tillitsreformen for å organisere overordnet ledelse av forsvaret, i fredstid og i krig.

10. Jobbe for at NATO skal avvikle sin førsteslagsstrategi for atomvåpen og lede an i et internasjonalt samarbeid om kjernefysisk nedrustning.

11. Jobbe for å minimere Forsvarets klima-, miljø- og naturbelastning samtidig som den operative evnen opprettholdes og videreutvikles, blant annet ved å satse på

simulatorteknologi og stille miljøkrav i Forsvarets drift, anskaffelser, utvikling av konsepter og struktur.

12. Styrke arbeidet for likestilling, kjønns- og seksualitetsmangfold og mot seksuell trakassering i Forsvaret.

13. At Forsvaret selv i mye større grad enn i dag, skal ivareta veteraner i egen organisasjon.

Ettervernet av veteraner med ulike utfordringer som følge av utøvelse av tjeneste kan ikke overlates til primærhelsetjenesten alene.

14. At eventuell norsk deltakelse i fredsopprettende internasjonale militære operasjoner skal debatteres og vedtas i Stortinget, normalt foranlediget av et FN-mandat, og evalueres grundig i etterkant.

15. Styrke heimevernet og øke inntaket til førstegangstjenesten.

16. Reetablere Sjøheimevernet og tilføre dem nye oppgaver.

17. Ruste opp øst-vest-korridorer mellom Norge, Sverige og Finland, med vei og bane, i samarbeid med svenske og finske myndigheter.

18. At Norge skal kunne produsere forsvarsmateriell og militært utstyr innenlands og utvikle tett nordisk samarbeid om utvikling og produksjon av forsvarsmateriell.

19. Etablere et uavhengig tilsyn for innkjøp av forsvarsmateriell, for å sørge for at anskaffelsene i sektoren sikrer den operative evnen og anskaffelsens målsettinger.

NORGE I NORD

De Grønne vil:

1. Satse på tiltak som forbereder lokalsamfunn i nord i møtet med klimaendringene, blant annet ved å gi primærnæringene mulighet til klimatilpasning gjennom tradisjonell kunnskap, innovasjon og krisefond nå som klimaet endres.

2. Sikre tilstrekkelig støtte til klimatilpasning for bosettingene og næringslivet på Svalbard, og etablere “Løsningslab Svalbard” i et samarbeid mellom UNIS, Svalbard forskningspark og Longyearbyen lokalstyre, der erfaringer med klimaendringene kan gjøres til løsninger som kan være nyttige andre steder i Arktis, eller verden forøvrig.

3. Utvikle og gjennomføre desentralisert videregående og høyere utdanning i nord gjennom nyskapende bruk av teknologi og samarbeid med arbeidslivet.

4. Sikre gode lokalsamfunn og bærekraftig verdiskaping uavhengig av befolkningsutviklingen i nord, blant annet gjennom et program for helseinnovasjon for gode løsninger på befolkningsutfordringene i spredtbygde samfunn.

5. Ivareta tradisjonelle næringsveier, samisk kultur og verdier, og bidra til innovasjon basert på den samiske levemåten, blant annet ved støtteordninger for gründere som tar utgangspunkt i samisk kultur som duodji, design, reindrift og naturmedisin.

6. Gjennomgå reindriftsloven for å styrke reindriften som en familiebasert og kulturelt bærekraftig urfolksnæring, og samtidig sikre god dyrevelferd og forvaltning av beite.

7. Vurdere å flytte Norsk romsenter og relaterte statlige arbeidsplasser til Tromsø, samt utvikle klynger for innovativ romindustri i triangelet Andøya-Narvik-Tromsø.

8. Vedlikeholde kritisk infrastruktur i nord bedre, gjennom økte overføringer til fylkene for å

ta igjen vedlikeholdsetterslepet på fylkesveier og fiskerihavner.

9. Sikre en grønn ferjeforbindelse over Tysfjorden, med døgnkontinuerlig trafikk i måneder med stor betydning for næringer som fiskeri og reiseliv.

10. Satse på elektrifisering av kortbanenettet, legge servicesenteret for elfly på Andøya og videreutvikle utdanningstilbudet for elfly-piloter og -teknikere i Nord-Norge.

11. Sikre en ambisiøs jernbanesatsing langs flere spor ved å finansiere utslippsfrie togsett på Nordlandsbanen, bygge ut dobbeltspor for den tungt trafikkerte Ofotbanen og samarbeide med Sverige og Finland om å etablere Ishavsbanen, for å legge til rette for miljøvennlig godstransport, beredskap og bærekraftig turisme.

12. Satse på en grønn sjøvei, gjennom tydelige støtteordninger for utslippsfri transport av råvarer, passasjerer og gods på kjøl, retningslinjer for offentlige innkjøp, tilskudd til leverandørindustrien og utbygging av landstrøm i havner.

13. Begrense virksomhet som belaster naturområder og artsmangfold som allerede er under press, og arbeide for at Norge tar internasjonalt initiativ til sterkere vern av naturen i Arktis, etter mønster av Miljøprotokollen i Antarktistraktaten.

14. Beskytte det særlig verdifulle og sårbare området nord for iskantsonen (Polarfronten) i Barentshavet, og definere iskantsonen som området nord for 0,5 prosent isfrekvens, maksimal sørlig utbredelse, i tråd med miljøfaglige råd fra Faglig forum.

15. Reversere innført krav om tre års botid i Fastlands-Norge for å ha stemmerett og være valgbar til lokalstyret i Longyearbyen, slik at innbyggerne som ble fratatt sin mulighet til å delta igjen kan bidra til lokaldemokratiet.

16. Stå fast ved Svalbardtraktaten og dennes likebehandlingsprinsipp, og avvise russiske krav om særrettigheter på Svalbard, særlig krav som svekker Svalbardmiljøloven.

Fiskerivernsonen bør omgjøres til et internasjonalt verneområde for fred, marint vern og forskning, der all militær og ekstraktiv virksomhet blir forbudt for alle land.

17. Forvalte fiske rundt Svalbard strengere, inkludert forbud mot tråling, strengere regulering av fiske i sårbare farvann, og strengere kontroll av omlasting og bifangst.

18. Opprettholde og videreutvikle Barentssamarbeidet, med vekt på folk-til-folk-samarbeid om kultur, urfolk, helse og bærekraftig samfunnsutvikling, for å bevare og styrke

vennskap mellom folkene i nordområdene. Samarbeidet med Russland om atomavfallssikkerhet skal fortsatt prioriteres høyt.

EUROPAPOLITIKK

De Grønne vil:

1. Gå inn for nye forhandlinger med EU med sikte på norsk EU-medlemskap, der avtalen må godkjennes ved folkeavstemning.

D16: (Frode) Stryke kulepunkt 1

2. Bevare EØS-avtalen, ta igjen etterslepet på gjennomføring av EØS-relevante regler og jobbe for fullverdig medlemskap i EU.

3. Være en pådriver overfor EU og medlemslandene for å støtte EU-rettsakter som styrker klima- og miljøhensyn, arbeiderrettigheter og andre viktige sosiale forhold.

4. Samarbeide tett med EU om utvikling og gjennomføring av klimapolitikken, ta initiativ til et felles mål om et fossilfritt Europa innen 2040, og knytte Norge til EUs nye klimalov om konkrete utslippsreduksjoner frem mot 2050.

5. Bidra til og gå inn i forpliktende overnasjonale avtaler med EU som setter mest mulig ambisiøs standard for klima, natur og ressurspolitikk i Europa. Slike avtaler bør samtidig gi rom for at enkeltland kan gjennomføre enda mer ambisiøs politikk.

6. Jobbe for et europeisk pionérområde for en fossilfri grønn kretsløpsøkonomi, og støtte nødvendige tiltak for en slik omstillingsfase, herunder tollbarrierer mot klima- og naturskadelige og ressurssløsende produkter.

7. Jobbe for at Norge deltar i LIFE, EUs miljø- og klimaprogram som finansierer lokale og regionale klimatiltak og gir støtte til miljøorganisasjoner.

8. Arbeide for at Norge knyttes bedre til Norden og Europa gjennom togforbindelser.

9. Jobbe for strenge, felleseuropeiske standarder for dyrevelferd og antibiotikabruk, og sikre norske primærnæringers interesser opp mot EU.

10. Sikre at Norges energiressurser inngår i et mangfoldig og desentralisert felles kraftmarked med resten av Europa og bidrar til å erstatte fossil med fornybar energi, blant annet med å videreføre sjøkabler til våre naboland. .

11. Samarbeide for sirkulærøkonomi og bedre naturforvaltning ut fra EUs taksonomi.

12. Styrke det nordiske samarbeidet om beredskap, forsvar, samferdsel og kultur, gjennom Nordisk råd og støtte til samarbeid i det nordiske sivilsamfunnet.

13. Være en pådriver for en nordisk samekonvensjon for å lette samhandling og styrke samisk kultur på tvers av landegrensene, samt sette i gang en felles nordisk oppfølging av urett mot samer og et program til støtte for internasjonal formidling av urfolks- og minoritetskultur.

OLJEFONDET

De Grønne vil:

1. Forvalte fondet ansvarlig og langsiktig, i tråd med handlingsregelen, og begrense overføringer fra fondet til statsbudsjettet for å unngå overoppheting av økonomien.

2. Øke overføringene fra fondet til globale fellesgoder som gjør verden tryggere, inkludert å gi 1 prosent av nasjonalinntekten til FNs klimafond.

3. Åpne for å bruke ekstraordinære inntekter fra prisøkninger som stammer fra internasjonale kriser, på å dempe effekten av disse krisene, som invasjonen av Ukraina.

4. Trekke fondet ut av fossil energi, våpenindustri, skatteparadiser og selskaper som driver på områder som er okkupert i strid med folkeretten.

5. Redusere de negative effekter på klima, natur og dyr fra oljefondets investeringer i tråd med internasjonale avtaler

6. At fondet rapporterer i henhold til EUs rammeverk for bærekraftig finans og følger utviklingen i EUs taksonomi.

7. Utrede om inntekter fra framtidige ekstraordinært lønnsomme næringer, som sjeldne mineraler, bør gå inn i fondet.

INTERNASJONAL HANDEL OG ØKONOMI

De Grønne vil:

1. At nye handelsavtaler stiller bindende klima- og miljøkrav i tråd med Parisavtalen og anbefalingene fra FNs naturpanel om å stanse nedbyggingen av natur.

2. At Norge blir en pådriver for at eksisterende og nye handelsavtaler respekterer og støtter menneskerettigheter og nasjonalt demokrati, og ikke undergraver utviklingslands muligheter til å bygge opp en egen industri og matproduksjon. Eksempelvis skal handelsavtalen mellom Norge og Kina inneholde krav om en bedret menneskerettighetssituasjon i landet.

3. Forhindre at maktkonsentrasjonen i de største multinasjonale selskapene undergraver demokratiske institusjoner, svekker nasjonal skatteinngang og svekker forutsetningene for et sunt marked og en rask grønn omstilling.

4. Bruke statlig eierskap og internasjonalt samarbeid aktivt for å bekjempe skatteparadiser og økonomisk hemmelighold, jobbe for en internasjonal konvensjon om økonomisk åpenhet og for opprettelsen av et internasjonalt skatteorgan i FN.

5. Jobbe for at multinasjonale konsern skattlegges med en enhetlig tilnærming, slik at man skattlegger basert på hele konsernets globale overskudd, heller enn nasjonale datterselskapers overskudd.

6. Jobbe gjennom Verdens handelsorganisasjon for sterkere krav til miljø og arbeidsliv, for å hindre at svake miljøstandarder og dårlige arbeidsforhold er konkurransefortrinn.

7. Styrke økokrim og Europols muligheter til å forfølge finanskriminalitet på tvers av landegrensene.

8. Styrke åpenhetsloven for næringslivet ytterligere, med etikkinformasjonsplikt slik at forbrukere får lett tilgjengelig kjennskap til produksjonsforhold.

9. Støtte avtaler som legger til rette for økte norske investeringer i utviklingsland, forutsatt at det skjer på lokalbefolkningens premisser. Åpenhetsloven må gjelde for slike investeringer.

10. Arbeide for en internasjonal Robin Hood-skatt (Tobinskatt) på omsetning av valuta og verdipapirer, som skal øremerkes tiltak for bærekraftig utvikling.

11. Støtte EUs arbeid for å sikre egen produksjon og foredling av kritiske råmaterialer, gitt at produksjonen opprettholder miljøkrav.

UTVIKLINGSSAMARBEID, NØDHJELP OG HUMANITÆR

BISTAND

De Grønne vil:

1. Fokusere bistanden på effektive tiltak for å oppnå to overordnede mål: Bekjempe fattigdom og løse de globale fellesutfordringene, som klima- og naturkrisen er det fremste eksemplet på.

2. At minst én prosent av nasjonalinntekten skal gå til humanitær bistand og fattigdomsreduksjon, slik at de svakeste av de svake får mer hjelp og bedre liv.

3. Ikke telle utgifter til flyktninger internt i Norge som en del av bistandsprosenten.

4. Etablere og videreutvikle ordninger med garantier for å mobilisere minst 0,7% av BNI i private investeringer i global utvikling, i samarbeid med nordiske land.

5. Fylle Nansenprogrammet med de ekstra inntektene oljefondet har fått som følge av Russlands invasjon av Ukraina, for å støtte Ukrainas selvforsvarskamp og gjenoppbygging, gjøre Europa uavhengig av russisk gass, og hindre sosial nød som følger av energipriser og matvarepriser i berørte land.

6. Ha utdanning som en hovedprioritet i bistanden, ved å sikre skoletilgang i kriser, at utdanning skal være gratis og at alle støttede skoler skal være tilgjengelige for alle, uavhengig av sosial bakgrunn, kjønn, legning, etnisitet og funksjonsnivå.

7. Videreføre innsatsen mot mødredødelighet og barnedødelighet, løfte seksuell og reproduktiv helse, og støtte aktører som gir tilgang til trygg og selvbestemt abort.

8. Sikre at sårbare grupper som får lite støtte fra andre land, spesielt skeive grupper, får tilgang på bistand.

9. Øke Norges urbane bistand, støtte FNs arbeid for bærekraftig byutvikling og støtte opp om byer i utviklingsland som tar ansvar og setter ambisiøse klima- og naturmål.

10. Styrke institusjoner som sikrer at bistand ikke havner i korrupsjon eller maktmisbruk. Det er spesielt viktig å sikre at bistand ikke fører til fortrengning av minoriteter eller kulturbærende næringer.

KLIMA- OG NATURBISTAND

De Grønne vil:

1. Innføre en klima- og naturprosent, hvor et beløp tilsvarende én prosent av nasjonalinntekten (BNI) overføres årlig fra Oljefondet til FNs klimafond.

2. Doble støtten til Klima- og skoginitiativet, og utvide initiativet til å også gjelde bevaring av våtmarker, mangroveskoger og sjøgressenger, i tillegg til regnskog.

3. Styrke Hav for utvikling, Fisk for utvikling og Landbruk for utvikling for å bidra til mer bærekraftig forvaltning og utvikling av hav, fiske og landbruk globalt.

4. At investeringer og planer i klima- og naturbistanden skal være robuste mot framtidige klimaendringer og være tilpasset de langsiktige målene under Paris-avtalen og Montreal-Kunming-avtalen, altså sikre et levelig klima og tilstrekkelig vern av naturområder.

Har du innspill til partiprogrammet? Se hvordan du kan bidra på mdg.no/program2025